РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1347/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 17.)
az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. és 18. cikkére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
2002. júliusában a Tanács 1338/2002/EK rendeletével (2) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).
(2)
A Tanács 1339/2002/EK rendeletével (3) a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki, az Indiából származó szulfanilsav behozatalára pedig 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(3)
A Bizottság 2002/611/EK határozatával (4) elfogadta az egyik indiai exportáló gyártó, a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által az Indiából származó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések tekintetében felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.
(4)
2004 márciusában a Bizottság a 2004/255/EK bizottsági határozattal (5) hatályon kívül helyezte a 2002/611/EK határozatot, miután a Kokan önkéntesen visszavonta a kötelezettségvállalalást.
(5)
A Bizottság 2006/37/EK határozatával (6) elfogadta a Kokan által az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések tekintetében felajánlott új kötelezettségvállalást. A 123/2006/EK tanácsi rendelet (7) ennek megfelelően módosította az 1338/2002/EK tanácsi rendeletet és az 1339/2002/EK tanácsi rendeletet.
(6)
A Tanács az intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően az 1000/2008/EK rendelettel (8) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára. A Tanács a hatályvesztési és az időközi felülvizsgálatot követően az 1010/2008/EK rendelettel (9) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára, és módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett dömpingellenes vám szintjét.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(7)
A hatályos végleges kiegyenlítő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (10) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. július 1-jén kérelem érkezett ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránt az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: alaprendelet) 18. cikke alapján. A kérelem benyújtója a CUF - Quimicos Industriais (a továbbiakban: kérelmező vagy a CUF), a szulfanilsav egyetlen - azaz az uniós gyártás 100 %-át képviselő - uniós gyártója volt.
(8)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a támogatás folytatódását és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(9)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 16-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12) közzétett értesítéssel bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Párhuzamos vizsgálatok
(10)
A Bizottság 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett (13) értesítésével emellett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (14) 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatala tekintetében is.
5. A vizsgálat
5.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(11)
A támogatás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
5.2. Az érintett felek
(12)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai exportáló gyártókat, az importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(13)
Az érdekelt felek közül csak az egyetlen uniós gyártó kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára.
5.3. Mintavétel
(14)
Tekintettel az érintett termék indiai exportáló gyártóinak és uniós független importőreinek nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 27. cikke szerint. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(15)
A Bizottsághoz a mintavétellel kapcsolatban két válasz érkezett az indiai exportáló gyártóktól. Ezért nem került sor mintavételre.
(16)
Egy független importőrtől érkezett egy válasz a mintavételi formanyomtatványra, azonban ez az importőr nem az érintett országból importálta az érintett terméket és nem töltötte ki a kérdőívet. Ezért nem került sor mintavételre.
(17)
Mivel csak egy uniós gyártó van, az uniós gyártók esetében nem került sor mintavételre.
5.4. A vizsgálat
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás folytatódásának, valamint az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és meghatározza az uniós érdeket. A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen uniós gyártónak, a két indiai exportáló gyártónak, az indiai kormánynak, az ismert importőröknek és az uniós felhasználóknak.
(19)
A két indiai exportáló gyártó közül csak egy nyújtott be hiánytalan választ. Ez az indiai gyártó a felülvizsgálati időszak folyamán az Unióba irányuló teljes indiai kivitel jelentős részét képviselte.
(20)
A Bizottság konzultációkat folytatott Delhiben az indiai kormánnyal, a maharastrai kormánnyal, a gudzsaráti kormánnyal, és az Indiai Központi Jegybankkal.
(21)
Emellett ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalatok telephelyén:
a)
Uniós gyártó:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugália
b)
Exportáló gyártók:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Uniós felhasználók:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Németország
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugália
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanyolország.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(22)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (2921420060 TARIC-kód) alá tartozó szulfanilsav. A szulfanilsav kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben - a technikai és a tisztított minőségben - létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. A rögzített adatok szerint korlátozott mértékben a gyógyszeripar is felhasználja. Bár nem vitatott, hogy mindkét minőségű termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői megegyeznek és ezért egyetlen terméknek minősülnek, fontos kiemelni, hogy a vizsgálat szerint a gyakorlatban felcserélhetőségük korlátozott. Közelebbről, a tisztított minőségű szulfanilsavat felhasználók csak abban az esetben használhatnak technikai minőségű szulfanilsavat, ha ezt képesek maguk továbbtisztítani. Elméletben ugyan használhatnak tisztított minőséget azok a felhasználók, akiknek a technikai minőségű szulfanilsavra van szükségük vagy ezt részesítik előnyben, ám ez az árkülönbség (20-25 %) miatt gazdaságilag nem életképes megoldás.
(23)
A szulfanilsav olyan nyersanyag, amelynek alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az indiai exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint az uniós gyártó által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 2. cikke értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Bevezetés
(24)
Az indiai exportálók tekintetében az együttműködés egyetlen exportáló gyártóra korlátozódott. Mivel más gyártók nem működtek közre, a kiegyenlíthető támogatások összegét a rendelkezésre álló adatok - azaz az Indiából az Unióba érkező export jelentős részét képviselő együttműködő vállalkozás válaszai és az indiai hatóságoktól származó információk - alapján kellett megállapítani.
(25)
A felülvizsgálati kérelemben található információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő - állítólagosan támogatásokkal járó - rendszerek megvizsgálására került sor:
-
Az eredeti vizsgálat során vizsgált támogatási programok:
-
Nemzeti szintű programok:
a)
Az exportfeldolgozási övezetekre vonatkozó program (Export Processing Zones Scheme, a továbbiakban: EPZ)/A különleges gazdasági övezetekre vonatkozó program (Special Economic Zones Scheme, a továbbiakban: SEZS)/Az exportorientált egységekre vonatkozó program (Export Oriented Units Scheme, a továbbiakban: EOUS)
b)
Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás) (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
c)
Beruházási javak exportösztönzési programja (Export Promotion Capital Goods Scheme, a továbbiakban: EPCGS)
d)
Jövedelemadó-mentességi program (Income Tax Exemption Scheme, a továbbiakban: ITES)
e)
Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme; a továbbiakban: AAS)
-
Regionális szintű programok:
f)
A maharashtrai kormány ösztönzőcsomag-programja (Package Scheme of Incentives, a továbbiakban: PSI)
-
Az eredeti vizsgálat során nem vizsgált, ám az első hatályvesztési felülvizsgálat és az ezzel párhuzamos időközi felülvizsgálat során megvizsgált támogatási programok:
-
Nemzeti szintű programok:
g)
Exporthitelprogram (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
-
Az eredeti vizsgálatban és/vagy az előző felülvizsgálatokban nem vizsgált támogatási programok:
-
Nemzeti szintű programok:
h)
Kiemelt termékek programja (Focus Product Scheme; a továbbiakban: FPS)
i)
Vámmentes behozatal engedélyezése (Duty Free Import Authorisation, a továbbiakban: DFIA)
j)
Vám-visszatérítési program (Duty Drawback Scheme, a továbbiakban: DDS)
k)
A kiemelt piacra összpontosító program (Focus Market Scheme, a továbbiakban: FMS)
l)
A jogosultak kedvezmény-utalványa (Status Holder Incentive Scrip, a továbbiakban: SHIS)
m)
Tőkejuttatások
-
Regionális szintű programok:
n)
A gudzsaráti kormány regionális programjai
(26)
A fenti a), b), c), e), h), i), k) és l) pontban megjelölt programok az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény; a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja India kormányát arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket bocsásson ki. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai dokumentum a „Foreign Trade Policy 2009-2014” (a továbbiakban: FTP 09-14). Ezenfelül az indiai kormány az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban: HOP I 09-14) is lefektette. Az eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik.
(27)
A fenti d) pontban szereplő jövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló, 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít.
(28)
Az f) és az n) pontban megjelölt regionális programok Maharashtra, illetve Gudzsarát állam irányítása alá tartoznak, és a maharashtrai kormány ipari, energiaügyi és munkaügyi minisztériumának határozatain, illetve a gudzsaráti kormány ipari és bányászati minisztériumának határozatain alapulnak.
(29)
A fenti g) pontban szereplő exporthitelprogram a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek területén utasíthatja a kereskedelmi bankokat.
(30)
A fenti j) pontban megjelölt vám-visszatérítési program a Customs Act of 1962 (a vámokról szóló 1962. évi törvény) 75. szakaszán, a Central Excise Act of 1944 (a központi fogyasztási adókról szóló 1944. évi törvény) 37. szakaszán, a Financial Act of 1994 (a költségvetésről szóló 1994. évi törvény) 93A. és 94. szakaszán, valamint a Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (a vámok, központi fogyasztási adók és szolgáltatási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) rendelkezésein alapul. A visszatérítésre vonatkozó szabályokat rendszeresen közzéteszik; a felülvizsgálati időszakra alkalmazandó ilyen szabályokat az All Industry Rates (AIR) of Duty Drawback 2012-13 (a vámvisszatérítések valamennyi gazdasági ágazatra vonatkozó mértékei 2012-13-ban) határozza meg, amelyet a 92/2012- Cus. (N.T.) számú értesítéssel tettek közzé. A vám-visszatérítési programra az FTP 09-14 4. fejezetében vámenyhítési programként is hivatkoznak.
2. Exportfeldolgozási övezetek (EPZ)/Különleges gazdasági övezetek (SEZ)/Az exportorientált egységekre vonatkozó program (EOUS)
(31)
Az a megállapítás született, hogy az együttműködő exportáló gyártó telephelye nem tartozik sem a SEZ, sem az EPZ hatálya alá. Az együttműködő exportáló gyártót azonban az EOUS értelmében hozták létre, és kiegyenlítendő támogatásban részesült a felülvizsgálati időszakban. Az alábbi ismertetés és értékelés ezért csak az EOUS-ra vonatkozik.
b) Jogalap
(32)
Az EOUS részletes leírását az FTP 09-14 6. fejezete és a HOP I 09-14 6. fejezete tartalmazza.
b) Jogosultság
(33)
A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével minden olyan vállalat létrehozható az EOUS alapján, amely elvileg vállalja, hogy az általa előállított valamennyi árut, illetve szolgáltatást exportálja. Az ipari szektorokban működő vállalatok akkor jogosultak részt venni az EOUS-ban, ha a befektetett eszközök tekintetében teljesítik a minimális befektetési küszöbértéket (10 millió indiai rúpia).
c) Gyakorlati megvalósítás
(34)
Indiában bárhol létre lehet hozni exportorientált egységeket.
(35)
Az EOUS-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export tervezett értékéről, az importigényekről és a belföldi igényekről. A vállalat kérelmének elfogadásakor a hatóságok tájékoztatják a vállalatot a jóváhagyás kapcsolódó feltételeiről. Az EOUS alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időszakokra megújítható.
(36)
Az FTP 09-14 szerint az exportorientált egység alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel elérése, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét.
(37)
Az EOUS alapján működő egységek a következő engedményekre jogosultak:
i.
mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyasztási cikkek) esetében, amelyre a gyártás, termelés, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;
ii.
mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;
iii.
a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése;
iv.
a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése;
(38)
Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik.
(39)
Az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak első négy hónapjában az EOUS szerint működött. A támogatási programból való kilépésről szóló hivatalos levelet 2013. február 6-án állították ki. A felülvizsgálati időszakban tehát a vállalkozás a programot csak a központi forgalmi adó visszatérítésének igénybevételére használta fel. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett exportáló gyártó nem élt az importvámok alóli és a belföldi vásárlások utáni jövedéki adó alóli mentességgel járó előnyökkel, és a hazai olajtársaságoktól vásárolt üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítését sem vette igénybe.
d) Az EOUS-re vonatkozó következtetések
(40)
A központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatásnak minősül. Az ezen program hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az exportorientált egység az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert a központi forgalmi adó visszatérítésével javul a likviditása. A támogatás jogilag az exportteljesítménytől függ, ezáltal az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Az exportorientált egységek számára az FTP 09-14 6.1. pontjában meghatározott exportcélkitűzés elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(41)
A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során a helyben beszerzett áruk után megfizetett és visszatérített központi forgalmi adó alapján számolták ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportjából származó teljes árbevételre vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az imént említett módszer szerint kapott támogatási különbözet 1,4 % volt.
3. Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás) (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
(42)
Megerősítést nyert, hogy a DEPBS-t ténylegesen visszavonták 2011. szeptember 30-tól kezdődően, azaz a felülvizsgálati időszak kezdete előtt. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
4. Beruházási javak exportösztönzési programja (Export Promotion Capital Goods Scheme, a továbbiakban: EPCGS)
a) Jogalap
(43)
Az EPCGS részletes leírását az FTP 09-14 5. fejezete és a HOP I 09-14 5. fejezete tartalmazza.
b) Megállapítások
(44)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az EPCGS alapján. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
5. Jövedelemadó-mentességi program (Income Tax Exemption Scheme, a továbbiakban: ITES)
(45)
Megerősítést nyert, hogy az ITES-t 2011 áprilisában - azaz a felülvizsgálati időszakot megelőzően - megszüntették Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
6. Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, a továbbiakba: AAS)
a) Jogalap
(46)
A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 4.1.3.1.-4.1.14. szakaszai és a HOP I 09-14 4.1-4.30. szakaszai tartalmazzák.
b) Megállapítások
(47)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az AAS alapján. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
7. A maharashtrai kormány ösztönzőcsomag-programja (Package Scheme of Incentives, a továbbiakban: PSI)
a) Jogalap
(48)
Az állam kevésbé fejlett területeinek iparosításának ösztönzése céljából Maharashtra állam kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-program” (Package Scheme of Incentives, PSI) néven ismert program keretében ösztönzőket biztosít újonnan terjeszkedő egységek alapításához az állam fejlődő régióiban. A programot bevezetése óta számos alkalommal módosították, és a felülvizsgálati időszakban két PSI-program volt hatályban: A 2007-es PSI (amely 2013 áprilisáig volt érvényes) és a 2013-as PSI. Maharashtra állam kormányának PSI-programja több alprogramból áll, amelyek közül az alábbiak a legfontosabbak: i. a helyi adó visszatérítése, ii. a villamos energiát terhelő adó alóli mentesség, iii. a helyi forgalmi adó alóli mentesség/a helyi forgalmi adó halasztott fizetése, iv. kamattámogatás új létesítményekhez, valamint v. bizonyos típusú vissza nem térítendő támogatások a kis-és középvállalkozások számára technológiai fejlesztésekhez. A vizsgálat feltárta, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt kizárólag a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő (a fenti iii. pontban megjelölt) alprogramot vette igénybe, amely valójában a 2001-es PSI-ből származott, ám a fennálló forgalmi adó a felülvizsgálati időszak során még részben esedékes volt.
b) Jogosultság
(49)
A szabály szerint a jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak az állam kevéssé fejlett területein kell beruházniuk (amelyeket fejlettségük szerint különböző kategóriákba - pl. kevéssé fejlett területek, kevésbé fejlett területek és legkevésbé fejlett területek - sorolnak), vagy új ipari létesítmény létrehozásával, vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága.
c) Gyakorlati megvalósítás
(50)
A Maharashtra állam kormánya által az együttműködő exportáló gyártónak kiállított jogosultsági igazolás szerint a vállalat a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alprogram keretében elhalaszthatta a belföldön realizált forgalma után felmerülő állami forgalmiadó-kötelezettség teljesítését.
d) Következtetés
(51)
A Maharashtra állam kormánya által nyújtott PSI keretében a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alprogram az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatást nyújt. A vizsgált alprogram a Maharashtra kormánya által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak minősül, mivel az engedmény elhalasztja Maharashtra állam kormánya egyébként esedékes bevételének beszedését. Ez a halasztás kedvezményt juttat a vállalatnak, mivel javítja a vállalat likviditását.
(52)
Az alrendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen fektettek be. Az e területeken kívül található vállalatok számára nem elérhető. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(53)
A program halasztott adózást lehetővé tevő elemének alapján halasztott fizetésű állami forgalmi adóknak a felülvizsgálati időszak végén még esedékes összege ugyanilyen összegű, Maharashtra állam kormánya által nyújtott kamatmentes kölcsönnek minősült. Ezért az együttműködő exportáló gyártó számára nyújtott kedvezményt a felülvizsgálati időszak alatt a vállalat által felvett hasonló összegű kereskedelmi hitel után fizetett kamatok alapján számolták ki.
(54)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a támogatási összeget (számláló) kivetítették a vállalat által a felülvizsgálati időszak alatt megvalósított teljes árbevételre (megfelelő nevező), mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(55)
A fentiek alapján a vállalat számára ezen program keretében juttatott szubvenció mértéke 1,1 %.
8. Exporthitelprogram (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
(56)
Megerősítést nyert, hogy az exporthitelprogram módosításait követően (amelyekre az indiai rúpiában nyújtott exporthitelek tekintetében 2010 júliusában, a külföldi pénznemben nyújtott exporthitelek tekintetében 2012 májusában került sor) elvileg megszűntek az e program alapján biztosított kedvezményes exporthitel-kamatlábak, néhány meghatározott, korlátozott számú iparág kivételével. Mivel az érintett vegyipari ágazat nem szerepelt a felülvizsgálati időszak folyamán a kamattámogatás hatálya alá tartozó ágazatok felsorolásában, ezért ezt a programot ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
9. Kiemelt termékek programja (Focus Product Scheme; a továbbiakban: FPS)
a) Jogalap
(57)
A program részletes leírását az FTP 09-14 3.15. szakasza és a HOP I 09-14 3.9. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(58)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az FPS keretében. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
10. Vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation, a továbbiakban: DFIA)
a) Jogalap
(59)
A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 4.2.1-4.2.7. szakasza, valamint a HOP I 09-14 4.31-4.36. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(60)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült a DFIA keretében. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
11. Vám-visszatérítési program (Duty Drawback Scheme, a továbbiakban: DDS)
a) Jogalap
(61)
A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák.
b) Jogosultság
(62)
A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.
c) Gyakorlati megvalósítás
(63)
A jogosult exportőr kérelmezhet visszatérítést, amelyeket a program keretében exportált termékek FOB-paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a visszatérítés mértékét, beleértve az érintett terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy az importvámokat megfizették-e vagy sem. A DDS mértéke az érintett termék esetében a felülvizsgálati időszak folyamán a FOB-érték 4 %-a volt.
(64)
Ahhoz, hogy jogosult legyen a program alapján nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, és visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítási számla adataival, minden feltétel teljesül a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén.
(65)
Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtatni, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidő belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetni az indiai kormánynak.
(66)
A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható.
(67)
Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a vámvisszatérítés összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható.
(68)
Az együttműködő indiai exportáló gyártó a megállapítások szerint a felülvizsgálati időszakban az EOUS-ből való kilépését követően igénybe vette a DDS-t.
d) A DDS-sel kapcsolatos következtetés
(69)
A DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.
(70)
Ezen túlmenően a DDS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.
(71)
Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a program nem minősíthető megengedhető vámkedvezményprogramnak vagy helyettesítő vámkedvezményprogramnak. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak.
(72)
Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés az importvámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DDS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DDS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.
(73)
Ezt megerősíti az indiai kormány 24/2001. sz. körlevele is, amely egyértelműen kimondja, hogy „[a vámvisszatérítések mértéke] nem függ össze a tényleges alapanyag felhasználás mintájával, és az adott exportőr által vagy egyedi szállítások alapanyagainak tényleges érintettségével […]”, továbbá utasítja a regionális hatóságokat arra, hogy „az eljáró szervnek […] az alapanyagok belföldi vagy importált jellegét ténylegesen terhelő vámok kapcsán nem kell bizonyítékok feltüntetését […] előírnia az exportőrök által benyújtott [visszatérítési igényeknél]”.
(74)
A fentiekben kifejtett indokok alapján megállapítást nyert, hogy a DDS kiegyenlíthető.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(75)
Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálat időszaka során megállapíthatóan fennálló kedvezmény figyelembevételével számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e program szerinti exporttranzakció megtörtént. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja az exportfuvarszámlát - amely többek között megjelöli az adott exportügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét - az indiai kormány rendelkezési joga megszűnik a támogatás megadása felett. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DDS keretében biztosított előnyöket a program keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott vámvisszatérítések összegeként értékelni.
(76)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket kivetítették a vállalat által a felülvizsgálati időszak alatt megvalósított teljes árbevételre (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(77)
A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő indiai exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,6 %.
12. A kiemelt piacra összpontosító program (Focus Market Scheme, a továbbiakban: FMS)
a) Jogalap
(78)
A program részletes leírását az FTP 09-14 3.14. szakasza és a HOP I 09-14 3.8. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(79)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az FMS alapján. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
13. A jogosultak kedvezmény-utalványa (Status Holder Incentive Scrip, a továbbiakban: SHIS)
a) Jogalap
(80)
A program részletes leírását az FTP 09-14 3.16. szakasza és a HOP I 09-14 3.10. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(81)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az SHIS alapján. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
14. Tőkejuttatások
(82)
Megállapítottuk, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem részesült az indiai kormánytól vagy regionális kormányzatoktól származó tőkejuttatásban. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
15. A gudzsaráti kormány regionális programjai
(83)
Megerősítést nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártónak nincsenek kapcsolatban álló vállalatai vagy termelő létesítményei Gudzsarát államban. Ezeket a programokat ezért e vizsgálat keretében nem volt szükséges tovább elemezni.
16. A kiegyenlíthető támogatások összege
(84)
A felülvizsgálati időszak alatt a kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve a vizsgált exportáló gyártó tekintetében 3,1 % volt.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Program
%
EOUS (15)
1,4
DEPBS (15)
nulla
EPCGS (15)
nulla
ITES
nulla
AAS (15)
nulla
PSI (Maharashtra állam regionális programja)
1,1
ECS (15)
nulla
FPS (15)
nulla
DFIA (15)
nulla
DDS (15)
0,6
FMS (15)
nulla
SHIS (15)
nulla
Tőkejuttatások
nulla
Gudzsarát állam regionális programjai:
nulla
ÖSSZESEN
3,1
(85)
A rendelkezésre álló információk szerint a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le a szulfanilsav Indiából az Unióba irányuló kivitelének jelentős részét. Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely szerint esetleg más létező exportáló gyártó támogatási szintje alacsonyabb lenne.
17. A támogatás folytatódásának valószínűsége
(86)
Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgáltuk, hogy a hatályos intézkedések lejárta valószínűsíthetően a támogatás folytatódását eredményezné-e.
(87)
Megállapítottuk, hogy noha a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott támogatási kulcs alacsonyabb, mint amit az eredeti vizsgálat során és az előző hatályvesztési felülvizsgálaton megállapítottak, az érintett termék együttműködő indiai exportőre továbbra is élvezi az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. Nincs jele annak, hogy a DDS - az EOUS-ből való kilépést követően a vállalkozás által elsődlegesen igénybevett program - belátható időn belül megszűnne. Ilyen feltételek mellett egyértelmű, hogy az érintett termék exportőre továbbra is kiegyenlíthető támogatásban fog részesülni a jövőben.
D. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az uniós gyártás és az uniós ágazat meghatározása
(88)
A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban a hasonló termék előállítását csupán egyetlen uniós gyártó végezte, amely tehát az uniós gyártás 100 %-át képviseli és e vállalat képezi az uniós ágazatot az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében.
2. Uniós felhasználás
(89)
Az uniós felhasználás meghatározása a következők alapján történt:
-
az uniós ágazat által előállított, uniós piacra irányuló hasonló termék értékesítési mennyiségei,
-
a szulfanilsav uniós piacra irányuló behozatala az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján.
(90)
Tekintettel arra, hogy az uniós ágazat csupán egyetlen gyártóból áll és csupán egyetlen egyesült államokbeli exportáló gyártó van, a bizalmas üzleti információk tiszteletben tartása érdekében az adatokat az alábbi táblázatban jelzőszámokkal kell bemutatni.
1. táblázat
Felhasználás az uniós piacon
Mennyiség (Index)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (2010 = 100)
100
106
106
114
Forrás: Eurostat és a kérdőívre érkezett válasz.
(91)
A vizsgálat rámutatott, hogy a szulfanilsav piaca a figyelembe vett időszak folyamán fokozatosan bővült, és a felülvizsgálati időszak végéig 14 %-kal nőtt.
3. Az érintett országból származó behozatal
a) Importvolumen és piaci részesedés
2. táblázat
Az érintett országból származó behozatal
Importvolumen (index)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
India
100
422
187
52
Forrás: Eurostat.
2a táblázat
Az érintett országból származó behozatal
Importvolumen (nagyságrend) (16)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Forrás: Eurostat.
3. táblázat
Az érintett ország piaci részesedése
Piaci részesedés (index)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
100
397
177
46
(92)
Az Indiából származó behozatal volumene 48 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedés pedig 54 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.
b) Importárak
4. táblázat
Az érintett országból érkező szulfanilsav-behozatal átlagárai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal árai indexálva (2010 = 100)
100
79
84
92
Forrás: Eurostat
4 a táblázat
Az érintett országból érkező szulfanilsav-behozatal átlagárai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal árai (határértékek)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Forrás: Eurostat
(93)
Az Indiából származó érintett termék átlagára 2011-ben 21 %-kal csökkent, és ezt követően fokozatosan nőtt, ám továbbra is 8 %-kal a 2010-es árszint alatt maradt.
c) Az alákínálás mértéke
(94)
A vizsgálat kimutatta, hogy az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó által felszámított árak nem jelentettek alákínálást az uniós gyártó áraihoz képest. A bizalmas üzleti információk védelme érdekében a pontos adatok nem fedhetők fel, ám a megállapított alákínálás - 20 % és - 40 % között volt.
(95)
A nyilvánosságra hozatalt és az uniós gyártó észrevételeit követően a Bizottságot felkérték, hogy az Eurostat adatai alapján számítsa ki a lehetséges áralákínálás mértékét az indiai behozatal fennmaradó része tekintetében. Az adatok szerint nem állapítható meg alákínálás e behozatal esetében, így a (94) preambulumbekezdésben tett megállapítások megerősíthetők.
4. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(96)
Három elhanyagolható jelentőségű tranzakciótól eltekintve (2010-ben és 2011-ben Svájcból, 2012-ben Malajziából érkezett behozatal), a figyelembe vett időszak folyamán az egyéb harmadik országokból származó összes szulfanilsav-behozatal a Kínai Népköztársaságból és az Egyesült Államokból érkezett.
5. táblázat
Egyéb harmadik országokból érkező szulfanilsav-behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Egyesült Államokból érkező behozatal mennyisége (index)
100
267
253
299
Az Egyesült Államokból érkező behozatal piaci részesedése (index)
100
180
171
188
Az Egyesült Államokból érkező behozatal átlagárai (index)
100
95
101
102
A Kínából érkező behozatal mennyisége (index)
100
77
14
1
A kínai behozatal piaci részesedése (index)
100
73
13
1
A kínai behozatal átlagárai
100
92
104
164
Forrás: Eurostat
(97)
A Kínai Népköztársaságból érkező szulfanilsav-behozatal 2010 és a felülvizsgálati időszak között 99 %-kal visszaesett, és ugyanezen időszakban piaci részesedése is 99 %-kal csökkent.
(98)
A Kínai Népköztársaságból érkező szulfanilsav-behozatal 2011-ben enyhén - 8 %-kal - csökkent, majd ettől fogva növekedő tendenciát mutatott; a felülvizsgálati időszakban 64 %-kal nőtt.
(99)
Az Egyesült Államokból származó szulfanilsav-behozatal mennyisége és piaci részesedése egyaránt jelentős mértékben nőtt a figyelembe vett időszakban, 199, illetve 88 %-kal. Mivel az uniós ágazat piaci részesedése ugyanezen időszak alatt viszonylag stabil volt, a kínai és indiai exportálók által elhagyott piacon az Egyesült Államokból érkező behozatal nyert teret.
(100)
Az Egyesült Államokból érkező behozatal árszintje a figyelembe vett időszak alatt meglehetősen stabil volt, és az uniós gyártóéval azonos tartományban mozgott. A felülvizsgálati időszak alatt az Egyesült Államokból érkező behozatal tekintetében nem volt alákínálás.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(101)
Az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(102)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatokat jelzőszámokkal kell bemutatni.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
6. táblázat
Termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés tonnában (index)
100
87
99
107
Kapacitás tonnában (index)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás mértéke (index)
100
87
99
107
Forrás: kérdőívre adott válasz
(103)
Az uniós ágazat termelése a felülvizsgálati időszakban 7 %-kal több volt, mint a figyelembe vett időszak elején rögzített szint. A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat kapacitása változatlan volt, tehát a kapacitáskihasználás mértéke a termeléssel megegyező módon változott, azaz a felülvizsgálati időszak alatt 7 %-kal nőtt.
(104)
Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt - 2011 kivételével - az uniós ágazat kapacitáskihasználási szintje kielégítő volt, és a felülvizsgálati időszak alatt optimális szintet ért el.
(105)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a figyelembe vett időszak folyamán csak a felülvizsgálati időszak alatt érte el az optimális szintű kapacitáskihasználást, azaz a felépülés még igen friss és sérülékeny.
(106)
Ezen észrevétel a Bizottság értékelése szerint nem változtat a (104) preambulumbekezdésben megállapított következtetéseken, amelyek egyáltalán nem állnak ellentmondásban az uniós gazdasági ágazat észrevételeivel.
5.2. Zárókészletek
7. táblázat
Zárókészletek volumene
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek tonnában (index)
100
576
328
171
Forrás: kérdőívre adott válasz
(107)
Az uniós ágazat év végi árukészletének szintje 2011-ben hirtelen emelkedést mutatott, majd ezt követően csökkenő tendencia jellemezte, ám még így is 71 %-kal a 2010-es szint felett maradt a felülvizsgálati időszakban. Mindenesetre a felülvizsgálati időszak alatti termelési mennyiség alapján a zárókészlet egy havi termelési mennyiségnél alacsonyabb szinten áll.
5.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
8. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési mennyiség (tonna) (index)
100
70
97
104
Piaci részesedés %-ban (index)
100
66
92
92
Forrás: kérdőívre adott válasz
(108)
Az uniós ágazat értékesítési mennyisége a figyelembe vett időszak elején rögzített adatokhoz képest 4 %-kal emelkedett. 2011-ben igen hirtelen visszaesés volt tapasztalható, majd ezt egyenletes növekedés követte.
(109)
A piaci részesedés tekintetében az uniós ágazat teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabilnak mondható, a 2011-es év kivételével, amikor az értékesítések visszaeséséhez hasonlóan az uniós ágazat piaci részesedése is csökkent. Az ezt követő években az értékesítések és a piaci részesedés tekintetében is emelkedő tendencia volt tapasztalható. Bár az uniós gyártó piaci részesedése a felülvizsgálati időszak folyamán valamivel a 2010-es szint alatt maradt, érdemes megjegyezni, hogy az uniós ágazat ennek ellenére képes volt kivennie a részét az uniós fogyasztás növekedéséből, és a figyelembe vett időszak alatt végig domináns pozícióban volt.
(110)
A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában az uniós gazdasági ágazat megállapította, hogy piaci részesedése nagyon ingatag, mivel a szulfanilsav nagyon árérzékeny termék, és példaként a 2011-es évre hivatkozott, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése hirtelen visszaesett.
(111)
E tekintetben ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 2011-es csökkenésével egyidejűleg az uniós gyártó az akkor aktuális piaci tendenciákkal ellentétben áremelést hajtott végre. A vizsgálat igazolta is, hogy 2011-ben valamennyi ország importárai 5 % és 20 % közötti mértékben csökkentek. Szintén figyelmet érdemel, hogy a rendelkezésre álló statisztikai adatok szerint elsősorban az egyesült államokbeli importőr szerezte meg az uniós gazdasági ágazat elvesztett piaci részesedését.
5.4. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
9. táblázat
Értékesítési árak
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési átlagár (EUR/tonna) (index)
100
109
108
112
Forrás: kérdőívre adott válasz
(112)
Az uniós ágazat értékesítési árai az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt 12 %-kal emelkedtek; ennek oka a fő nyersanyag (anilin) költsége emelkedésének áthárítása volt.
5.5. Foglalkoztatás és termelékenység
10. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (index)
100
100
117
117
Munkatermelékenység (index)
100
88
85
91
Átlagos munkaerőköltség (index)
100
105
102
116
Forrás: kérdőívre adott válasz
(113)
A teljes munkaidős egyenértékben kifejezett foglalkoztatás a felülvizsgálati időszak alatt 17 %-kal nőtt. Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak alatt növekvő tendenciát mutatott, és a felülvizsgálati időszakban a 2010-es adathoz képest 16 %-os emelkedést ért el. Mivel a termelés csak 7 %-kal emelkedett (mint ezt a (103) preambulumbekezdés fel is tünteti), a munkatermelékenység a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent.
5.6. Nyereségesség
11. táblázat
Nyereségesség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség (index)
100
96
20
65
Forrás: kérdőívre adott válasz
(114)
Az uniós ágazat nyereségessége a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszak alatt csökkent, és az uniós ágazat által megjelölt optimális szinttől kicsivel elmaradt, ugyanakkor kiemelendő, hogy még így is pozitív maradt a figyelemben vett időszak folyamán.
(115)
A nyereségesség visszaesése főként az átlagos előállítási költség növekedésének tudható be - ez az emelkedés 2010 és a felülvizsgálati időszak alatt közel 20 %-volt, amit az értékesítési árnak a (112) preambulumbekezdésben említett 12 %-os emelkedése nem tudott teljes mértékben ellensúlyozni.
5.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
12. táblázat
Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (index)
-
100
133
57
Beruházások megtérülése (index)
100
86
30
103
Pénzforgalom (index)
100
116
68
82
(116)
A vizsgálat megállapításai szerint az uniós ágazat 2010-ben nem volt képes beruházni. Ezért a szulfanilsav ágazatának beruházásai 2011-től a felülvizsgálati időszak végéig 43 %-kal visszaestek; összegük abszolút értékben alacsonynak tekinthető, és főként fenntartási tevékenységhez kapcsolódik. E megállapítások összhangban állnak a beruházások megtérülésére vonatkozó adatokkal, valamint a felülvizsgálati időszak alatti nyereségesség alacsony szintjével.
(117)
A beruházások megtérülése 2011-ben és 2012-ben szorosan követte a nyereségesség alakulását. A felülvizsgálati időszakban a beruházások megtérülése javult és elérte a 2010-es szintet, a nyereségesség 2012-től a felülvizsgálati időszakig tartó javulásának köszönhetően.
(118)
A pénzforgalmat ingadozó tendencia jellemezte, azonban a figyelembe vett időszak alatt végig pozitív volt. A felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom a 2010-es szinthez képest 18 %-kal visszaesett. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során nem számolt be nehézségekről a tőkebevonás terén.
5.8. A támogatáskülönbözet tényleges mértéke és a korábbi támogatás hatásának leküzdése
(119)
Mint a (84) preambulumbekezdésben megállapítottuk, a felülvizsgálati időszak során feltárt támogatáskülönbözet nem volt jelentős, bár még mindig meghaladta a de minimis szintet.
(120)
Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének, árainak, valamint kapacitáskihasználási arányának növekedését, megállapítható, hogy az intézkedések sikerrel jártak és az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt felépült a korábbi támogatás hatása alól. A kárral kapcsolatos mutatók közül néhány - így például a nyereségesség és a piaci részesedés - tekintetében visszaesés volt tapasztalható a felülvizsgálati időszak folyamán, ám ez nem tudható be az érintett országból származó behozatal hatásának, mivel az a felülvizsgálati időszakban igen alacsony szintű volt. Mindenesetre a kedvezőtlenül alakuló kármutatók az uniós gazdasági ágazat továbbra is fenntartható helyzetéről tanúskodnak.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(121)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék Indiából származó behozatala igen alacsony szintre esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése meglehetősen stabil volt, és az érintett ország kieső importvolumenének helyébe az Egyesült Államokból érkező behozatal lépett, amelyet az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló árszint jellemzett. Az uniós gazdasági ágazat képes volt értékesítési volumenét és értékesítési átlagárait növelni, továbbá közel optimális kapacitáskihasználási arányt megvalósítani.
(122)
Az uniós ágazat piaci részesedésének és nyereségességének mérsékelt visszaesése nem tudható be az indiai behozatal hatásának, mint ezt a (120) preambulumbekezdés kifejti.
(123)
Ezért megállapítjuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak folyamán nem érte jelentős kár.
(124)
Ugyan az uniós gazdasági ágazat tett néhány észrevételt a kárelemzésre vonatkozóan, amelyeket a fenti (95), (105)-(106) és (110)-(111) preambulumbekezdés tárgyal, egyetértett azzal az általános következtetéssel, hogy nem állt fenn jelentős károkozás, különösen ami a felülvizsgálati időszakot illeti.
7. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(125)
A kár megismétlődése valószínűségének értékeléséhez fontos kiemelni, hogy az uniós gazdasági ágazat - a felülvizsgálati időszak folyamán meg is valósított - optimális kapacitáskihasználás mellett - nem képes egyedül biztosítani a teljes uniós felhasználást, így annak jelentős részét behozatalból kell fedezni.
(126)
Emellett az uniós gazdasági ágazat kizárólag tisztított szulfanilsavat állít elő, azaz a termelésük tekintetében a technikai szulfanilsavat előnyben részesítő felhasználók behozatalra szorulnak.
(127)
Továbbá az uniós gazdasági ágazat stabil piaci részesedéssel rendelkezett, és számos hosszú távú vevő számára értékesített. A vizsgálat feltárta, hogy egyes felhasználók esetében a szulfanilsav szállítóira vonatkozóan szigorú és költséges minősítési/hitelesítési eljárást kell lefolytatni, és ez megnehezíti a szállítóváltást.
(128)
E körülmények figyelembevételével került sor az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban az indiai behozatal által az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatás elemzésére annak érdekében, hogy megállapítható legyen, mi lenne a valószínűsége a kár megismétlődésének, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.
(129)
Mint a (84)-(85) és (87) preambulumbekezdésben megállapítottuk, a szulfanilsav Indiából származó behozatala továbbra is részesül támogatásban és ez valószínűleg a jövőben is így lesz.
(130)
Ugyanakkor a vizsgálat megállapításai arra mutatnak rá, hogy az Indiából származó támogatott behozatal jelenléte nem fog az uniós gazdasági ágazatnak való károkozás megismétlődéséhez vezetni. Ez az érv az alábbi tényezők elemzésén alapul:
-
az indiai szabad kapacitás,
-
az indiai exportőrök árképzési magatartása,
-
a támogatás szintjének hatása az árakra,
-
az indiai termékkínálat.
a) az indiai szabad kapacitás
(131)
A vizsgálat nem mutatta ki, hogy jelentős szabad kapacitás lenne Indiában.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat cáfolta ezt a megállapítást, különösen arra hivatkozva, hogy mivel a kínai termékek egyre jelentősebb mértékben vannak jelen az indiai piacon, valószínűleg több lesz az indiai szabad kapacitás, és emiatt tovább erősödik a kivitelre való ösztönzés.
(133)
E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy - mint ezt a (39) preambulumbekezdés részletesen leírja - a szulfanilsav legjelentősebb ismert indiai gyártója és exportőre 2013-ban megszüntette exportorientáltegység-státusát, mivel fokozni kívánta értékesítéseit a belföldi piacon. Ezeket az értékesítéseket az EOU-program feltételei komolyan korlátozták. A vállalat megerősítette, hogy nem gyakoroltak rá nyomást a kínai versenytársak, és hogy értékelésük szerint az indiai piac fejlődési kilátásai jók. Így nincs ok azt feltételezni, hogy az indiai gyártók jelenlegi vagy esetleges jövőbeli szabad kapacitása az Unióra fog majd irányulni az indiai piacot érintő állítólagos kínai nyomás miatt.
b) Az indiai exportőrök árképzési magatartása
(134)
Az indiai exportőrök árképzési magatartása tekintetében a (94) és a (95) preambulumbekezdés már megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó, illetve több más indiai gyártó olyan áron értékesített, amely nem jelentett alákínálást az uniós árszinthez képest.
(135)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a Kokan exportárai árra vonatkozó kötelezettségvállaláson alapultak, és ezért más indiai exportőrökre nézve nem tekinthetők reprezentatívaknak. A Bizottság megjegyzi, hogy a figyelembe vett időszak alatt a Kokan árai a vállalkozás által meghatározott minimális importárnál jóval magasabbak voltak. Ami a többi indiai exportőrt illeti, átlagos exportáraik az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban még magasabbak voltak. Ez azt jelenti, hogy az indiai exportőrök - és ezen belül a Kokan - árai inkább a piaci helyzeten alapultak, nem az árra vonatkozó kötelezettségvállaláson.
(136)
Az uniós gazdasági ágazat arra is felhívta a figyelmet, hogy az indiai behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkentek, annak ellenére, hogy ugyanezen időszak alatt a fő nyersanyag (a benzol) ára több mint 40 %-kal nőtt. A vizsgálat rámutatott, hogy abból adódóan, hogy a szulfanilsav árszintje viszonylag magas volt az uniós piacon, a fő nyersanyag árának emelkedése ellenére is lehetséges volt az árcsökkenés. Bár költségtényezőként nagy jelentőséggel bír, a benzol önmagában nem ad magyarázatot a vizsgált termék költségeinek és árainak alakulására. Végül a vizsgálat feltárta, hogy az Unióra vonatkozó indiai értékesítési árak nem voltak kivételesen alacsonyak, mivel hasonlóak voltak a harmadik országokba irányuló - jelentős mennyiségű - indiai export áraihoz. Tehát a végtermék (szulfanilsav) és a fő nyersanyag (benzol) árképzésének az uniós gazdasági ágazat által említett tendenciái a vizsgálat szerint nem állnak ellentmondásban egymással.
(137)
Végül az uniós gazdasági ágazat felvetette azt a kérdést, hogy a harmadik országokra - közelebbről Törökországra - vonatkozó indiai exportárak az EU-ra vonatkozóénál alacsonyabbak voltak. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a Kokantól származó adatok szerint e vállalat Törökországra vonatkozó árai szintén magasabbak voltak a minimum importárnál, és nem jelentettek alákínálást az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. A Kokan Törökországba irányuló kiviteli mennyiségei hasonló nagyságrendűek voltak, mint az a kivitel, amelyre az uniós gazdasági ágazat állításait alapozta, tehát a Kokan esetében tett megállapítások a Törökországba irányuló indiai export egészére érvényesek. A fentiek alapján a rendelkezésre álló információk nem támasztják alá azt az állítást, hogy az indiai exportőrök árképzési magatartása harmadik országokba való szállítás esetén eltérő lett volna az Unióba irányuló behozatal esetében tapasztaltnál.
c) A támogatás szintjének hatása az árakra
(138)
Mint a (84) preambulumbekezdés említi, a felülvizsgálati időszak alatt megállapított támogatáskülönbözet az együttműködő indiai gyártó esetében 3,1 %-ot tett ki. Ez azt jelzi, hogy a támogatás tekintetében az eredeti kiegyenlítő intézkedések 2002-es kivetése óta folyamatosan csökkenő tendencia figyelhető meg.
(139)
Ez a visszaesés nem pusztán az adott vállalkozás helyzetével áll kapcsolatban, hanem az indiai támogatási programok rendszerszintű változásaival is. Mint e rendelet C. része kifejti, az indiai kormány a programok közül egyeseket megszüntetett, a többinek pedig nagy részét jelentősen leszűkítették a vállalkozásoknak juttatott kedvezmények tekintetében. A vizsgált támogatási programok között csupán egyetlen program (a DDS) esetében váltak kevésbé szigorúvá a jogosultsági feltételek és az adminisztratív eljárások. Ennek következtében a Kokan azonnal erre a programra váltott. A DDS alkalmazása azonban kizárja az egyéb programok többségének (EOU, AAS, FPS, DFIA és FMS) igénybevételét. Az érintett termék esetében a DDS program egyértelműen meghatározza a támogatás maximális szintjét: a felülvizsgálati időszakban ez az export FOB-paritáson számított értékének 4 %-a volt, amelyet később 3 %-ra csökkentettek. A támogatási szint ezen korlátozása ellenére az alacsony adminisztratív terhek miatt várhatóan a többi gyártó is erre a programra vált majd, vagy ezt már meg is tették.
(140)
A Bizottság az elmúlt két év során már számos egyéb indiai támogatásellenes vizsgálat során észlelt ilyen tendenciát (17). Így levonható az a következtetés, hogy a Kokan tekintetében tett - és a (139) preambulumbekezdésben ismertetett - megállapítások a szulfanilsav többi indiai gyártójára is kiterjeszthetők.
(141)
Figyelembe véve a támogatás fent megjelölt szintjét (az előrejelzések szerint a DDS mint fő program esetén várhatóan 3 % lesz) és az Indiából származó export jelenlegi árszintjét (amelyek már támogatást is tartalmaznak), a Bizottság következtetése szerint ezek az exportárak nem jelentenének alákínálást az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest akkor sem, ha az Indiára vonatkozó kiegyenlítő intézkedések megszűnnének. Tehát a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Indiából származó export még támogatás fennállása szerint sem fog kárt okozni az uniós gazdasági ágazatnak.
d) Termékösszetétel
(142)
Az együttműködő indiai exportáló gyártó (amely az Indiából az Unióba érkező behozatal jelentős részét képviseli) főként technikai minőségi besorolású szulfanilsavat értékesített, és ezzel elsősorban az Egyesült Államokból és Kínából származó behozatallal versengett, mivel az uniós gazdasági ágazat nem állított elő technikai szulfanilsavat. Továbbá a Kokan Törökországba irányuló, jelentős mennyiségű szulfanilsav-exportjának lényegében teljes egésze technikai minőségű volt.
(143)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy igen nagy az átfedés a technikai és a tisztított minőségű szulfanilsav használatában, és ezért jelentős a verseny a két minőségi besorolás között.
(144)
Bár nem vitatott, hogy a két különböző minőségű termék egyetlen terméknek minősül, fontos kiemelni, hogy a vizsgálat megerősítette, hogy a gyakorlatban felcserélhetőségük korlátozott. Közelebbről, elméletben ugyan használhatnak tisztított minőséget azok a felhasználók, akiknek a technikai minőségű szulfanilsavra van szükségük vagy ezt részesítik előnyben, ám ez a jelentős (20-25 %-os) árkülönbség miatt gazdaságilag nem életképes megoldás. Ezért a Bizottság fenntartja állítását, hogy a technikai minőségű szulfanilsav tekintetében az indiai gyártók értékesítései főként a kínai és az egyesült államokbeli termékekkel versengenek.
8. A kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések
(145)
A vizsgálat megállapításaira való tekintettel - mint ezt a fenti preambulumbekezdések kifejtik - a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Indiával szembeni kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően nem okozza rövid vagy középtávon a kár megismétlődését.
E. AZ UNIÓS ÉRDEK
(146)
Mivel megállapítottuk, hogy nem áll fenn a kár megismétlődésének valószínűsége, nem volt szükséges meghatározni az uniós érdeket.
F. A KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK MEGSZÜNTETÉSE
(147)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság helyénvalónak tartja a szulfanilsav Indiából származó behozatalára vonatkozó fennálló intézkedések hatályon kívül helyezését. Az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően lehetőséget kaptak észrevételek tételére is. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(148)
A fent említettekből az következik, hogy az alaprendelet 18. cikkében előírtak szerint az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni. A Kokan által a szulfanilsav behozatalára vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló bizottsági határozatot szintén hatályon kívül kell helyezni.
(149)
Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat nemrég épült csak fel, a Bizottság az uniós gyártó kérésére nyomon követi majd az érintett termék behozatalát. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik.
(150)
Az alaprendelet 25. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az ex 2921 42 00 KN-kód (2921420060 TARIC-kód) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav-behozatalra kivetett végleges kiegyenlítő vám hatályát veszti, és a Bizottság megszünteti az említett behozatalra vonatkozó eljárást.
(2) A Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) által a szulfanilsav behozatalára vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló, 2006/37/EK bizottsági határozat hatályát veszti.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.