РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1358/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета по отношение на произхода на отглежданите по биологичен начин аквакултури, животновъдните практики за аквакултури, фуража за отглежданите по биологичен начин аквакултури, както и продуктите и веществата, които могат да бъдат използвани в биологичното производство на аквакултури
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 13, параграф 3, член 15, параграф 2 и член 16, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 834/2007 се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на морски водорасли и аквакултури. Подробните правила за прилагането на тези изисквания са определени в Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2).
(2)
В периода от ноември 2012 г. до април 2013 г. някои държави членки поискаха преразглеждане на правилата относно продуктите, веществата, източниците на фураж и технологиите, разрешени за използване в биологичното производство на аквакултури. Тези искания бяха оценени от експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство, създадена с Решение 2009/427/ЕО на Комисията (3). Като взе предвид становището на експертната група, Комисията установи, че е необходимо съществуващите правила за прилагане на изискванията за биологично производство на морски водорасли и аквакултури да бъдат актуализирани и обобщени.
(3)
Съгласно член 15, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007 при липса на зарибителен материал от разплодници, отгледани по биологичен начин, или от стопанства с биологично производство, при определени условия в дадено стопанство могат да бъдат внесени животни, отгледани по небиологичен начин. В Регламент (ЕО) № 889/2008 се определят специфични ограничения по отношение на уловени диви аквакултури, включително събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултури. Някои традиционни практики на екстензивното рибовъдство във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, съществуват от векове и са особено ценни за местните общности от гледна точка на културното наследство, опазването на биологичното разнообразие и икономическите перспективи. При определени условия тези практики не оказват влияние върху състоянието на запасите от съответните видове.
(4)
Поради това се счита, че в рамките на тези традиционни практики, свързани с аквакултурите, събирането на диви ювенилни екземпляри за угояване е в съответствие с целите, критериите и принципите на биологичното производство на аквакултури, при условие че са въведени мерки за управление, одобрени от съответния орган, който отговаря за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и при условие че зарибяването се извършва в съответствие с тези мерки, а рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.
(5)
Експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство изрази загрижеността си, че източниците на фураж и добавките, които са разрешени в биологичното производство на аквакултури, не удовлетворяват в достатъчна степен хранителните потребности на хищните видове риба. Съгласно член 15, параграф 1, буква г), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007 животните се хранят с фуражи, които удовлетворяват хранителните им потребности по време на различните етапи от тяхното развитие. Поради това следва да бъде разрешено в биологичното производство на аквакултури като източник на храна за хищни животни да се използват цели риби. Това обаче не бива допълнително да натоварва застрашени или подложени на прекомерен улов запаси. По тази причина за производство на фураж за хищни животни в биологичното производство на аквакултури следва да се използват единствено рибни продукти, сертифицирани от трета страна като устойчиви. Във връзка с това достоверността на използваната схема за устойчивост е важен фактор, за да се убедят потребителите в цялостната устойчивост на продукта от биологични аквакултури. Поради това компетентните органи следва да определят схеми за сертифициране, които според тях - с оглед на принципите на устойчивото рибарство, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), са подходящи, за да се докаже устойчивостта на рибните продукти, предназначени за фураж в биологичното производство на аквакултури. За оценка дали дадена схема за сертифициране е подходяща, може да се направи справка с Насоките на ФАО от 2009 г. за екомаркировката на рибата и рибните продукти от морския риболов (5).
(6)
Освен това eкспертната група за технически консултации в областта на биологичното производство подчерта необходимостта да се осигури достатъчно съдържание на хистидин в храната за пъстървовите риби, за да се гарантират доброто здраве на животните от този вид и хуманното отношение към тях. Като се имат предвид значителните разлики в съдържанието на хистидин в морските суровини в зависимост от видовете и сезона, както и от условията на производство, преработка и съхранение, следва да бъде разрешено използването на хистидин, получен от ферментация, за да се гарантира, че хранителните потребности на пъстървовите риби са удовлетворени.
(7)
Разрешеното понастоящем максимално количество рибно брашно във фуражите за скариди не е достатъчно, за да се задоволят хранителните им нужди, и поради това следва да бъде увеличено. Когато е необходимо за удовлетворяване на количествените изисквания по отношение на храната, в съответствие с препоръките от доклада на експертната група следва да се разреши и добавянето на холестерол във фуражите. За тази цел следва да се използва биологичен холестерол, ако е на разположение. При липса на биологичен холестерол може да се използва и холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.
(8)
Изключението, предвидено в член 25к, параграф 2, изтича на 31 декември 2014 г.; следователно този параграф следва да се заличи.
(9)
С цел осигуряване на съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 по отношение на отглеждането на зарибителен материал с произход от разплодници, отгледани по биологичен начин, и от стопанства с биологично производство, се счита за необходимо и е в съответствие с доклада на експертната група да се въведат специфични правила за използването на планктон при храненето на отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри. Планктонът е необходим за отглеждането на ювенилни екземпляри и не се произвежда съгласно правила за биологично производство.
(10)
Експертната група препоръчва също така да се актуализира списъкът на веществата, които са разрешени за почистване и дезинфекциране в биологичното производство на аквакултури, по-специално по отношение на възможността някои от веществата, които вече са включени в списъка, да се използват и в присъствието на животни. Приложение VII към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(11)
Обхватът на приложение XIIIa към Регламент (ЕО) № 889/2008, определен в член 25е, параграф 2, следва да бъде по-ясно дефиниран, по-специално във връзка с животновъдните практики.
(12)
Разрешената максимална посадка на арктически сивен следва да бъде увеличена, за да отговаря по-добре на нуждите на този вид. Следва да се определят и максимални посадки за раците. Приложение ХIIIа към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
В член 25д параграф 4 се заменя със следното:
„4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно;
в)
събиране на диви ювенилни екземпляри от видове, различни от европейска змиорка, за угояване при традиционно екстензивно отглеждане на аквакултури във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, при условие че:
i)
зарибяването е в съответствие с мерките за управление, одобрени от съответните органи, които отговарят за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и
ii)
рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.“
2)
В член 25е параграф 2 се заменя със следното:
„2. Посадката и животновъдните практики са определени в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката и животновъдните практики върху доброто състояние на отглежданата риба се наблюдават състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.“
3)
В член 25к, параграф 1 се добавя следната буква д):
„д)
фуражни продукти, получени от цели риби, уловени при видове риболов, сертифицирани като устойчиви по схема, призната от компетентния орган в съответствие с принципите, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(6) Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г.,стр. 22.)“" 						
4)
В член 25к параграф 2 се заличава.
5)
В член 25к се добавя следният параграф:
„5. Получен от ферментация хистидин може да се използва във фуражната дажба на пъстървовите риби, когато източниците на фураж, изброени в параграф 1, не осигуряват достатъчно количество хистидин, за да се удовлетворят хранителните нужди на рибите и да се предотврати образуването на катаракти.“
6)
В член 25л параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2:
а)
фуражната дажба на посочения в раздел 9 от приложение ХIIIа сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва най-много 10 % рибно брашно или рибено масло, получени от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
б)
фуражната дажба на посочените в раздел 7 от приложение ХIIIа видове скариди може да включва най-много 25 % рибно брашно и 10 % рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси. С цел да се обезпечат необходимите количества фураж на скаридите, към фуража им може да се добавя биологичен холестерол; при липса на биологичен холестерол може да се използва и небиологичен холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.“
7)
Вмъква се следният член:
„Член 25ла
Специфични правила относно фуражите за отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри
За отглеждане на ларви от биологични ювенилни екземпляри за фураж може да се използват конвенционален фитопланктон и зоопланктон.“
8)
В член 25т параграф 6 се заменя със следното:
„6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи и на прясна вода, морска вода и разтвори на натриев хлорид.“
9)
Приложения VII и ХIIIа се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1358/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 18.)
a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a víziállatok származása, az akvakultúrás állattartási gyakorlat, az ökológiai tenyésztett víziállatok takarmánya és az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékek és anyagok tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, 15. cikke (2) bekezdésére, valamint 16. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 834/2007/EK rendelet alapvető követelményeket határoz meg a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozóan. A fenti követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) rögzíti.
(2)
2012 novembere és 2013 áprilisa között több tagállam is kérte az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékekre, anyagokra, takarmányforrásokra és technikákra vonatkozó szabályok felülvizsgálatát. Az említett kérelmeket a 2009/427/EK bizottsági határozat (3) által létrehozott biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: EGTOP) értékelte. Az EGTOP véleményét figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy szükség van azon meglévő szabályok frissítésére, amelyek a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozó követelmények végrehajtására irányulnak.
(3)
A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében amennyiben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból vagy ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány nem áll rendelkezésre, külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat. A 889/2008/EK rendelet különleges korlátozásokat ír elő a vadon kifogott tenyésztett víziállatokra, ezen belül pedig a vadon élő víziállat-ivadékok begyűjtésére vonatkozóan. Az extenzív halgazdálkodásnak a vizes élőhelyeken alkalmazott egyes hagyományos módszerei, köztük a félsós vizű tavak, illetve a töltésekkel és partokkal lezárt árapályos területek és part menti lagúnák évszázadok óta használatban vannak, és nagy jelentőséggel bírnak a kulturális örökség, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a helyi közösségek gazdasági kilátásai szempontjából. Bizonyos feltételek mellett ezek a módszerek nem befolyásolják az érintett fajok állományának állapotát.
(4)
Ezért az említett hagyományos akvakultúrás módszerek esetében a vadon élő ivadékok termelés céljából történő begyűjtése úgy tekintendő, hogy megfelel az ökológiai akvakultúrás termelés céljainak, kritériumainak és elveinek, amennyiben a szóban forgó halállományok kezeléséért felelős érintett hatóságok által jóváhagyott gazdálkodási intézkedések biztosítják az érintett fajok fenntartható kiaknázását, valamint azt, hogy az utánpótlás összhangban álljon az említett intézkedésekkel, és hogy a halakat kizárólag a környezetükben természetes módon hozzáférhető takarmánnyal etessék.
(5)
Az EGTOP azon aggodalmát fejezte ki, hogy az ökológiai akvakultúrás termelésben engedélyezett takarmányforrások és adalékok nem felelnek meg kielégítő mértékben a húsevő halak táplálkozási szükségleteinek. A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében az állatokat olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét. Ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az ökológiai akvakultúrás termelésben tartott húsevő állatok takarmányforrásaként az egész hal felhasználható legyen. Ez azonban nem jelenthet további tehertételt a veszélyeztetett vagy túlhalászott állományokra. Ebből kifolyólag csak azon halászati termékek használhatók az ökológiai akvakultúrás termelésben tartott húsevő állatok takarmányozására, amelyek harmadik fél által kiállított fenntarthatósági tanúsítvánnyal rendelkeznek. Ennek fényében az alkalmazott fenntarthatósági rendszer hitelessége fontos ahhoz, hogy a fogyasztókat meggyőzze az ökológiai akvakultúrás termék általános fenntarthatóságáról. Ezért az illetékes hatóságoknak helyénvaló azonosítaniuk azokat a tanúsítási rendszereket, amelyeket az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) a fenntartható halgazdaságokra meghatározott elvek fényében megfelelőnek találnak arra, hogy bizonyítsák adott halászati termékeknek az ökológiai akvakultúrás termelésben takarmányként történő felhasználásának a fenntarthatóságát. A tanúsítási rendszerek fenntarthatóságának értékelésekor referenciaként használhatók a tengeri halászatból származó halak és halászati termékek ökocímkézésére vonatkozó, 2009-es FAO-iránymutatások (5).
(6)
Az EGTOP kiemelte továbbá, hogy a lazacfélék étrendjének elegendő mennyiségű hisztidint kell tartalmaznia a faj jó állat-egészségügyi és állatjóléti állapotának biztosításához. Figyelembe véve a tengeri nyersanyagok hisztidintartalma közötti, fajonkénti, évszakonkénti, valamint a termelés, a feldolgozás és a tárolás körülményeiből fakadó jelentős eltéréseket, a lazacfélék táplálkozási szükségleteinek kielégítése érdekében helyénvaló megengedni a fermentáció útján előállított hisztidin használatát.
(7)
Jelenleg a garnélarákok takarmányában a halliszt legnagyobb megengedett mennyisége nem elegendő táplálkozási szükségleteik fedezéséhez, ezért azt indokolt növelni. A táplálkozási szükségletek kvantitatív kielégítése érdekében az EGTOP-jelentés ajánlásaival összhangban a takarmány koleszterinnel való dúsítását is helyénvaló engedélyezni. E célra, ha hozzáférhető, ökológiai forrásból származó koleszterint kell használni. Amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, kagylóból vagy más forrásból kivont koleszterin is használható.
(8)
A 25k. cikk (2) bekezdésében említett mentesség 2014. december 31-én lejár, ezért ezt a bekezdést helyénvaló törölni.
(9)
Annak érdekében, hogy az ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból és ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány szaporítása tekintetében a 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának való megfelelés biztosítható legyen, a Bizottság szükségesnek és az EGTOP-jelentéssel összhangban lévőnek ítéli, hogy különleges szabályok kerüljenek bevezetésre a planktonoknak az ökológiai tartásból származó ivadékok takarmányában való felhasználására vonatkozóan. A planktont, melyre szükség van az ivadékok felneveléséhez, nem állítják elő ökológiai termelésben.
(10)
Az EGTOP javasolja továbbá az ökológiai akvakultúrás termelésben tisztítás és fertőtlenítés céljára engedélyezett anyagok listájának frissítését, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy bizonyos, a listán már szereplő anyagokat állatok jelenlétében is lehessen használni. A 889/2008/EK rendelet VII. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
A 889/2008/EK rendelet XIIIa. mellékletének a 25f. cikk (2) bekezdése szerinti hatályát világosabban meg kell határozni, főként az állattartási gyakorlatokat illetően.
(12)
A faj szükségleteinek megfelelőbb kielégítése érdekében helyénvaló növelni a sarkvidéki szajbling esetében az engedélyezett legnagyobb állománysűrűséget. Az állománysűrűség legmagasabb megengedett értékét az édesvízi rákok esetében is helyénvaló meghatározni. A 889/2008/EK rendelet XIIIa. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 25e. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A vadon élő víziállat-ivadékok termelési célú begyűjtése az alábbi esetekre korlátozódik:
a)
a tavak, zárt rendszerek és tartási rendszerek feltöltésekor a halak vagy rákfélék lárváinak és ivadékainak természetes beáramlása;
b)
az európai angolna esete, amennyiben a terület rendelkezik engedélyezett angolnagazdálkodási tervvel, és az angolnák mesterséges szaporítása megoldatlan;
c)
az európai angolnától eltérő fajok vadon élő ivadékainak termelési célú begyűjtése vizes élőhelyeken alkalmazott olyan, hagyományos extenzív akvakultúrás termelésnél, mint a félsós vizű tavak, valamint a töltésekkel és partokkal lezárt árapályos területek és part menti lagúnák, feltéve, hogy:
i.
az utánpótlás olyan gazdálkodási intézkedésekkel összhangban történik, amelyeket a szóban forgó halállományok kezelése terén illetékes hatóság az érintett faj fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében hagyott jóvá, és
ii.
az állatokat kizárólag a környezetükben természetes módon hozzáférhető takarmánnyal etetik.”
2.
A 25f. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az állománysűrűséget és az állattartási gyakorlatot a XIIIa. melléklet határozza meg fajonként vagy fajcsoportonként. Az állománysűrűség és az állattartási gyakorlat által a tartott halak jóllétére gyakorolt hatás megítéléshez folyamatosan ellenőrizni kell a halak állapotát (pl. az uszony sérülése, más típusú sérülések, növekedési ütem, viselkedés és általános egészségi állapot), valamint a víz minőségét.”
3.
A 25k. cikk (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
„e)
olyan egész halból származó takarmányok, amelyeket az illetékes hatóság által az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt elvekkel összhangban elismert rendszer keretében fenntarthatóként tanúsított halászat keretében fogtak.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).”" 						
4.
A 25k. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.
5.
A 25k. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:
„(5) Fermentáció útján előállított hisztidin alkalmazása abban az esetben engedélyezett a lazacfélék takarmányadagjában, ha az (1) bekezdésben felsorolt takarmányforrások nem biztosítanak elegendő mennyiségű hisztidint a halak táplálkozási szükségleteinek kielégítéséhez és a szürkehályog kialakulásának megakadályozásához.”
6.
A 25 l. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A természetes takarmány (2) bekezdés szerinti kiegészítése esetén:
a)
a XIIIa. melléklet 9. szakaszában említett panga (Pangasius sp.) takarmányadagja legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó hallisztet vagy halolajat tartalmazhat;
b)
a XIIIa. melléklet 7. szakaszában említett garnélarák takarmányadagja legfeljebb 25 %, fenntartható halászatból származó hallisztet és legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó halolajat tartalmazhat. A garnélarákok kvantitatív táplálkozási szükségleteinek biztosítása érdekében használható ökológiai forrásból származó koleszterin étrendjük kiegészítésére; amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, kagylóból vagy más forrásból kivont, nem ökológiai forrásból származó koleszterin is használható.”
7.
A rendelet szövege a következő 25 la. cikkel egészül ki:
„25 la. cikk
Az ökológiai tartásból származó ivadékok takarmányára vonatkozó különleges szabályok
Az ökológiai tartásból származó ivadékok lárváinak nevelése estében takarmányként használható a hagyományos fitoplankton és zooplankton.”
8.
A 25s. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(6) Az ektoparaziták elleni biológiai védekezés érdekében lehetőség szerint tiszta halakat, valamint édesvíz-, tengervíz- és nátrium-klorid-oldatokat kell felhasználni.”
9.
A VII. és a XIIIa. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
E rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 18-án.