РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 517/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за флуорсъдържащите парникови газове и за отмяна на Регламент (ЕО) № 842/2006
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В четвъртия доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменението на климата (РКОНИК), по която Съюзът е страна (3), се посочва, че предвид съществуващите научни данни развитите държави трябва до 2050 г. да намалят емисиите на парникови газове с 80 - 95 % в сравнение с нивата от 1990 г., за да се ограничи глобалното изменение на климата до повишение на температурата с 2 °C, като по този начин се предотвратят нежеланите последици от изменението на климата.
(2)
За да постигне тази цел, Комисията прие Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност, която беше взета под внимание от Съвета в заключенията му от 17 май 2011 г. и беше одобрена от Европейския парламент в резолюция от 15 март 2012 г. В тази пътна карта Комисията посочи ефективен от гледна точка на разходите начин за постигане на необходимото общо намаление на емисиите в Съюза до 2050 г. В пътната карта се установява приносът по отрасли, необходим в шест области. Емисиите на газове, различни от CO2, включително флуорсъдържащите парникови газове, но без емисиите от селското стопанство, различни от CO2, следва да бъдат намалени със 72 - 73 % до 2030 г. и със 70 - 78 % до 2050 г. в сравнение с нивата от 1990 г. Ако за референтна година се приеме 2005 г., изискването е намалението на емисиите на газове, различни от CO2, без тези от селското стопанство, да бъде 60 - 61 %. Емисиите на флуорсъдържащи парникови газове се оценяват на 90 милиона тона CO2 еквивалент през 2005 г. Намалението от 60 % означава, че емисиите следва да бъдат намалени на около 35 милиона тона CO2 еквивалент до 2030 г. Предвид очакваните емисии от 104 милиона тона CO2 еквивалент през 2030 г. при пълно прилагане на настоящото законодателство на Съюза е необходимо допълнително намаление от около 70 милиона тона CO2 еквивалент.
(3)
В доклада на Комисията от 26 септември 2011 г. относно прилагането, действието и целесъобразността на Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4) се стига до заключението, че ако бъдат изцяло приложени, действащите мерки за ограничаване могат да доведат до намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. Затова тези мерки следва да продължат да бъдат прилагани, както и пояснени въз основа на опита, придобит при изпълнението им. Някои мерки следва да бъдат също така разширени до други устройства, в които се използват значителни количества флуорсъдържащи парникови газове, като например хладилни камиони и ремаркета. Задължението да се създаде и поддържа регистър за оборудването, което съдържа такива газове, следва да се прилага и за електрическата комутационна апаратура. Предвид значението на мерките за ограничаване в края на жизнения цикъл на продуктите и оборудването, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, държавите членки следва да вземат предвид ползата от механизмите за отговорност на производителя и да насърчават тяхното въвеждане въз основа на съществуващите добри практики.
(4)
В посочения доклад също така се съдържа заключението, че може да се направи повече за намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове в Съюза, по-специално чрез избягване на употребата на тези газове, когато са налице безопасни и енергийно ефективни алтернативни технологии, които не оказват въздействие върху климата или при които то е по-малко. Намалението на емисиите до 2030 г. с до две трети от нивото им през 2010 г. е ефективно от гледна точка на разходите, тъй като съществуват доказани и изпитани алтернативи в много отрасли.
(5)
В резолюцията на Европейския парламент от 14 септември 2011 г. относно всеобхватен подход към антропогенните емисии на газове, различни от CO2, които оказват въздействие върху климата, се приветства ангажиментът на Съюза да подкрепи действията по отношение на флуоровъглеводородите съгласно Монреалския протокол за веществата, които нарушават озоновия слой (наричан по-долу „Монреалският протокол“), като водещ пример за непазарен подход за намаляване на емисиите на парникови газове. В тази резолюция също така настоятелно се призовава за проучване на начините за насърчаване на незабавното пристъпване към поетапно намаляване на флуоровъглеводородите на международно равнище чрез Монреалския протокол.
(6)
За да се насърчи употребата на технологии, които не оказват въздействие върху климата или при които то е по-малко, обучението на физически лица, които извършват дейности, свързани с флуорсъдържащи парникови газове, следва да включва информация относно технологиите, които заменят и намаляват употребата на флуорсъдържащи парникови газове. Предвид факта, че някои алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове, използвани в продукти и оборудване, за да заменят и намалят употребата на флуорсъдържащи парникови газове, може да са токсични, запалими или под високо налягане, Комисията следва да разгледа съществуващото законодателство на Съюза, уреждащо обучението на физически лица за безопасното използване на алтернативни охладители, и при необходимост да представи на Европейския парламент и Съвета законодателно предложение за изменение на приложимото законодателство на Съюза.
(7)
Като се вземат предвид програмите, установени съгласно Регламент (ЕО) № 842/2006, следва да бъдат съставени или приспособени програми за обучение и сертификация, които могат да бъдат включени в системите за професионално обучение.
(8)
За да се осигури съгласуваност с изискванията за наблюдение и докладване съгласно РКОНИК и с Решение 4/CMP.7 на Конференцията на страните, представляваща среща на страните по Протокола от Киото към РКОНИК, прието от Седмата конференция на страните по РКОНИК на среща в Дърбан на 11 декември 2011 г., потенциалът за глобално затопляне следва да се изчислява с оглед на 100-годишния потенциал за глобално затопляне на един килограм газ в сравнение с един килограм CO2. Когато е възможно, изчислението следва да се основава на четвъртия доклад за оценка, приет от Междуправителствения комитет по изменение на климата.
(9)
Ефективният мониторинг на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове е от основно значение за проследяването на напредъка към постигането на целите за намаляване на емисиите и за оценката на въздействието на настоящия регламент. За да се гарантира качеството на докладването на емисиите, от основно значение е да се използват съгласувани, висококачествени данни за докладване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. Въвеждането от държавите членки на системи за докладване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове ще осигури съответствие с Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Данните за течове на флуорсъдържащи парникови газове от оборудване, събирани от дружествата съгласно настоящия регламент, биха могли значително да подобрят тези системи за докладване на емисиите. По този начин следва да е възможно да се проверява съгласуваността на данните, използвани за определяне на емисиите, и да се подобряват приблизителните оценки, основани на изчисления, което ще доведе до по-добра оценка на емисиите на флуорсъдържащите парникови газове в националните инвентаризации на емисиите на парникови газове.
(10)
Като се има предвид, че съществуват подходящи алтернативи, действащата понастоящем забрана за употреба на серен хексафлуорид в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин, следва да обхване и съоръжения, които използват по-малко от 850 kg от серен хексафлуорид годишно. По подобен начин и като се предвиди подходящ преходен период, следва да бъде забранена употребата на охладители с много висок потенциал за глобално затопляне от 2 500 или повече за сервизно обслужване или поддръжка на хладилно оборудване с количество за зареждане, равняващо се на 40 тона CO2 еквивалент или повече.
(11)
Когато съществуват подходящи алтернативи на употребата на флуорсъдържащи парникови газове, следва да се въведат забрани за пускането на пазара на ново хладилно, климатично и противопожарно оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от тези вещества. Когато липсват алтернативи или те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини, или когато употребата на такива алтернативи би довела до несъразмерни разходи, Комисията следва да разполага с възможността да допусне изключение с ограничен срок на прилагане, за да даде възможност за пускането на пазара на такива продукти или оборудване. Като съобразява бъдещото техническо развитие, Комисията следва допълнително да прецени необходимостта от налагането на забрани за пускане на пазара на ново оборудване за вторична комутационна апаратура със средно напрежение и нови малки конвенционални климатични системи (сплит система).
(12)
Следва да бъде разрешено пускането на пазара на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове, ако при отчитане на реалистичен процент на течове и възстановяване общите емисии на парникови газове на това оборудване по време на жизнения му цикъл са под тези, които биха възникнали от аналогично оборудване, което не съдържа флуорсъдържащи парникови газове, с максимално допустимо енергопотребление, посочено в съответните мерки за изпълнение, приети съгласно Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6). Редовният и своевременен преглед на тези мерки за изпълнение в съответствие с посочената директива би допринесло тези мерки за изпълнение да продължат да бъдат ефективни и подходящи.
(13)
Постепенното намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които могат да бъдат пуснати на пазара, бе определено като най-полезен и ефективен от гледна точка на разходите начин за намаляване на емисиите на тези вещества в дългосрочен план.
(14)
За да постигне постепенното намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които може да бъдат пуснати на пазара на Съюза, Комисията следва да разпредели квоти на отделните производители и вносители във връзка с пускането на пазара на флуоровъглеводороди, така че да не бъде надвишено общото количествено ограничение за пускането на пазара на флуоровъглеводороди. За да се запази справедливият характер на процеса на постепенно намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара, в системата за квоти на Съюза следва да се отчитат съдържащите се в оборудване флуоровъглеводороди. Когато флуоровъглеводородите, съдържащи се в дадено оборудване, не са пускани на пазара преди зареждането на оборудването, следва да се изисква декларация за съответствие с цел да се докаже, че тези флуоровъглеводороди са отчетени в системата за квоти на Съюза.
(15)
Първоначално изчисляването на референтните стойности и разпределението на квотите между отделните производители и вносители следва да се основава на количествата флуоровъглеводороди, които те са отчели като пуснати на пазара през референтния период от 2009 г. до 2012 г. Въпреки това, за да не се изключват малките предприятия, 11 % от общото количествено ограничение следва да бъдат запазени за вносители и производители, които по време на референтния период не са пуснали на пазара 1 тон или повече флуорсъдържащи парникови газове.
(16)
Чрез редовното преизчисляване на референтните стойности и квотите Комисията следва да гарантира, че предприятията имат право да продължат своите дейности на базата на средните обеми, които те са пуснали на пазара през последните години.
(17)
Процесът на производство на някои флуорсъдържащи газове може да доведе до значителни емисии на други флуорсъдържащи парникови газове, получени като странични продукти. Унищожаването или възстановяването на такива странични емисии за последваща употреба следва да бъде условие за пускането на пазара на флуорсъдържащи парникови газове.
(18)
Комисията следва да гарантира, че съществува централен електронен регистър за управление на квотите за пускане на пазара на флуоровъглеводороди, включително за докладване на пуснато на пазара оборудване, по-специално когато то е предварително заредено с флуоровъглеводороди, които не са били пуснати на пазара преди зареждането и поради това се налага проверка чрез декларация за съответствие и последваща проверка от трето лице за това, че количествата флуоровъглеводороди са отчетени в системата за квоти на Съюза.
(19)
За да се запази гъвкавостта на пазара на флуоровъглеводороди в насипно състояние, следва да бъде възможно прехвърлянето на квотите, разпределени въз основа на референтните стойности, на друг производител или вносител в рамките на Съюза или на друг производител или вносител, който е представляван в Съюза от изключителен представител.
(20)
С цел да се създаде възможност за мониторинг на ефективността на настоящия регламент, обхватът на съществуващите задължения за докладване следва да бъде разширен, за да обхване и други флуорсъдържащи вещества, които имат значителен потенциал за глобално затопляне или които вероятно ще заменят флуорсъдържащите парникови газове, изброени в приложение I. По същата причина следва да бъдат докладвани и унищожаването на флуорсъдържащи парникови газове, и вносът на тези газове в Съюза, когато се съдържат в продукти и оборудване. Следва да бъдат определени прагове de minimis с цел да се избегне несъразмерната административна тежест, по-специално по отношение на малките и средните предприятия и микропредприятията.
(21)
Комисията следва непрекъснато да наблюдава последиците от намаляването на количествата флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара, включително последиците му за доставките за оборудване, при което употребата на флуоровъглеводороди би довела до по-ниски емисии през жизнения цикъл от употребата на алтернативни технологии. До края на 2020 г. Комисията следва да изготви доклад относно наличието на флуоровъглеводороди на пазара на Съюза. Комисията следва да извърши своевременен цялостен преглед до края на 2022 г., за да бъдат адаптирани разпоредбите на настоящия регламент съобразно неговото изпълнение, новите тенденции и международните ангажименти, и да се предложат, ако е необходимо, допълнителни мерки за намаляване на емисиите.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламенти и на Съвета (7).
(23)
С цел изменение на определени несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). От особена важност е Комисията по време на подготвителната си работа да проведе съответните консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(24)
Тъй като настоящият регламент е приет съгласно член 192, параграф 1 ДФЕС, той не е пречка държавите членки да запазят или да въведат по-строги предпазни мерки, които са съвместими с ДФЕС. Съгласно член 193 ДФЕС държавите членки трябва да съобщят на Комисията всички такива мерки.
(25)
Настоящият регламент изменя и допълва предмета на Регламент (ЕО) № 842/2006, който поради това следва да бъде отменен. Въпреки това, за да се осигури плавен преход от стария към новия режим, е целесъобразно да се предвиди регламенти (ЕО) № 1493/2007 (8), (ЕО) № 1494/2007 (9), (ЕО) № 1497/2007 (10), (ЕО) № 1516/2007 (11), (ЕО) № 303/2008 (12), (ЕО) № 304/2008 (13), (ЕО) № 305/2008 (14), (ЕО) № 306/2008 (15), (ЕО) № 307/2008 (16) и (ЕО) № 308/2008 (17) на Комисията да останат в сила и да продължат да се прилагат, освен ако и докато не бъдат отменени от делегирани актове или актове за изпълнение, приети от Комисията съгласно настоящия регламент,
(26)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, a поради трансграничния характер на разглеждания екологичен проблем и последиците на настоящия регламент за търговията в Съюза и за външната търговия могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Целта на настоящия регламент е опазването на околната среда чрез намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. В съответствие с тази цел настоящият регламент:
а)
установява правила за ограничаването, употребата, възстановяването и унищожаването на флуорсъдържащи парникови газове и свързани с тях допълнителни мерки;
б)
определя условия за пускането на пазара на определени продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
в)
определя условия за специфичната употреба на флуорсъдържащи парникови газове; и
г)
установява количествени ограничения за пускането на пазара на флуоровъглеводороди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„флуорсъдържащи парникови газове“ означава флуоровъглеводороди, перфлуоровъглероди и серен хексафлуорид и други парникови газове, които съдържат флуор, изброени в приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
2)
„флуоровъглеводороди“ или „HFC“ означава веществата, изброени в раздел 1 от приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
3)
„перфлуоровъглероди“ или „PFC“ означава веществата, изброени в раздел 2 от приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
4)
„серен хексафлуорид“ или „SF6“ означава веществото, посочено в раздел 3 от приложение I, или смеси, които съдържат това вещество;
5)
„смес“ означава течност, съставена от две или повече вещества, от които най-малко едно е вещество, посочено в приложение I или II;
6)
„потенциал за глобално затопляне“ или „ПГЗ“ означава съотношението на потенциала за климатично затопляне на даден парников газ към този на въглеродния диоксид (CO2), което се изчислява чрез съотношението на 100-годишния потенциал на затопляне на един килограм парников газ към този на един килограм CO2, определено в приложения I, II и IV, или за смесите - изчислено в съответствие с приложение IV;
7)
„тон(ове) CO2 еквивалент“ означава количеството парникови газове, изразено като произведение от масата на парниковите газове в метрични тонове и техния потенциал за глобално затопляне;
8)
„оператор“ означава физическо или юридическо лице, упражняващо фактическа власт над техническото функциониране на продуктите и оборудването, попадащи в обхвата на настоящия регламент; при определени обстоятелства държава членка може да посочи собственика като отговорен за изпълнението на задълженията на оператора;
9)
„употреба“ означава използването на флуорсъдържащи парникови газове в производството, поддръжката или сервизното обслужване, включително повторното напълване, на продукти и оборудване или в други процеси, посочени в настоящия регламент;
10)
„пускане на пазара“ означава доставянето или предоставянето за първи път на друго лице в Съюза, срещу заплащане или безвъзмездно, или използването за собствена сметка от страна на производител и включва митническо освобождаване за свободно обращение в рамките на Съюза;
11)
„херметически затворено оборудване“ означава оборудване, в което всички части, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, са запечатани чрез запояване, медно или цинково спояване или подобна трайна връзка, която може да включва вентили със запушалки или запушващи се сервизни отвори, които позволяват правилен ремонт или обезвреждане и които имат норма на изтичане под 3 грама на година под налягане от най-малко четвърт от максималното допустимо налягане;
12)
„контейнер“ означава продукт, които е проектиран предимно за транспортиране или съхраняване на флуорирани парникови газове;
13)
„контейнер, който не може да бъде повторно напълнен“ означава контейнер, който не може да бъде повторно напълнен, без да бъде приспособен за тази цел, или който се пуска на пазара, без да се осигурява връщането му за повторно пълнене;
14)
„възстановяване“ означава събиране и съхраняване на флуорсъдържащи парникови газове от продукти, включително контейнери, и оборудване по време на поддръжката или сервизното обслужване, или преди обезвреждането на продуктите или оборудването;
15)
„рециклиране“ означава повторна употреба на възстановен флуорсъдържащ парников газ след основен почистващ процес;
16)
„регенериране“ означава повторна преработка на възстановен флуорсъдържащ парников газ с цел постигане на равностойни на експлоатационните характеристики на свежо вещество, като се взема предвид употребата, за която предвиден;
17)
„унищожаване“ означава процесът, чрез който целият или по-голямата част от даден флуорсъдържащ парников газ трайно се трансформира или разпада до едно или повече стабилни вещества, които не са флуорсъдържащи парникови газове;
18)
„извеждане от експлоатация“ означава окончателно спиране и извеждане от функциониране или от употреба на продукт или част от оборудване, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове;
19)
„ремонт“ означава възстановяване на повредени продукти или оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, включващо част, съдържаща или проектирана да съдържа такива газове;
20)
„монтаж“ означава свързването на две или повече части от оборудване или вериги, съдържащи или проектирани да съдържат флуорсъдържащи парникови газове, с цел монтиране на система на мястото, на което ще функционира, и което включва свързването на газопроводите на системата, за да се затвори контурът, независимо дали е необходимо зареждане на системата след монтирането ѝ;
21)
„поддръжка или сервизно обслужване“ означава всички дейности, с изключение на възстановяването в съответствие с член 8 и проверките за течове в съответствие с член 4 и член 10, параграф 1, буква б), които включват прекъсване на контурите, съдържащи или проектирани да съдържат флуорсъдържащи парникови газове, по-специално зареждането на системата с флуорсъдържащи парникови газове, премахването на една или повече части от контура или оборудването, повторния монтаж на две или повече части от контура или оборудването, както и отстраняването на течове;
22)
„свежо вещество“ означава вещество, което не е било използвано преди това;
23)
„стационарен“ означава обичайно неподвижен по време на експлоатация и включва преместими климатични устройства за стаи;
24)
„мобилен“ означава обичайно в движение по време на експлоатация;
25)
„еднокомпонентна пяна“ означава пенообразуващо съединение, което се съдържа в една аерозолна опаковка в нереагирало или частично реагирало течно състояние и което се разширява и втвърдява, когато напуска опаковката;
26)
„хладилен камион“ означава моторно превозно средство с маса, надвишаваща 3,5 тона, което е проектирано и конструирано предимно за превоз на стоки и което е оборудвано с хладилно устройство;
27)
„хладилно ремарке“ означава превозно средство, което е проектирано и произведено с цел да бъде теглено от камион или трактор, предимно за превоз на стоки, и което е оборудвано с хладилно устройство;
28)
„технически аерозол“ означава аерозолна опаковка, използвана за поддръжка, ремонт, почистване, изпитване, унищожаване на насекоми, производство на продукти и оборудване, монтаж на оборудване и в други приложения;
29)
„система за откриване на течове“ означава калибрирано механично, електрическо или електронно съоръжение за откриване на течове на флуорсъдържащи парникови газове, което предупреждава оператора при откриване на теч;
30)
„предприятие“ означава всяко физическо или юридическо лице, което:
а)
произвежда, използва, възстановява, съхранява, рециклира, регенерира или унищожава флуорсъдържащи парникови газове;
б)
внася или изнася флуорсъдържащи парникови газове или продукти и оборудване, съдържащи такива газове;
в)
пуска на пазара флуорсъдържащи парникови газове или продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от такива газове;
г)
монтира, обслужва, поддържа, ремонтира, извършва проверки за течове или извежда от експлоатация оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
д)
е оператор на оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
е)
произвежда, внася, изнася, пуска на пазара или унищожава газове, изброени в приложение II;
ж)
пуска на пазара продукти или оборудване, съдържащи газове, изброени в приложение II;
31)
„изходна суровина“ означава всеки флуорсъдържащ парников газ или вещество по приложение II, които са подложени на химична трансформация - процес, в който първоначалният състав напълно се преобразува и чиито емисии са незначителни;
32)
„търговска цел“ означава използване за съхранение, излагане или разпространение на продукти, за продажба на крайни потребители, в търговията на дребно и услугите в хранително-вкусовия сектор;
33)
„противопожарно оборудване“ означава оборудването и системите, използвани за противопожарна защита и гасене, и включва пожарогасители;
34)
„цикъл на Ренкин с органичен работен агент“ означава цикъл, съдържащ кондензиран флуорсъдържащ парников газ, който превръща топлината от топлинен източник в енергия за производство на електроенергия или механична енергия;
35)
„военно оборудване“ означава оръжия, боеприпаси и военна техника, предназначени специално за военни цели, които са необходими за защита на основните интереси на държавите членки в областта на сигурността;
36)
„електрическа комутационна апаратура“ означава комутационните апарати и техните комбинации със съответните контролни, измервателни, защитни и регулиращи уреди, както и комплектите от такива апарати и оборудване със съответните връзки, принадлежности, шкафове и носещи конструкции, предназначени за използване във връзка с производството, преноса, разпределението и преобразуването на електроенергия;
37)
„групови централизирани охладителни системи“ означава системи с два или повече компресора, функциониращи едновременно, които са свързани с един или повече общи кондензатори и с няколко хладилни уреда, като витрини, шкафове, фризери, или с хладилни складове;
38)
„първична охладителна верига от каскадни системи“ означава първичният контур в системи с непряко регулирана средна температура, в които се съчетават два или повече отделни контура на циркулация на хладилни агенти, свързани така, че първичният контур да абсорбира топлината от кондензатора на вторичния контур за средна температура;
39)
„конвенционални климатични системи (сплит система)“ означава системи за климатизация на въздуха в помещения, които се състоят от едно външно и едно вътрешно тяло, свързани с тръби, съдържащи охладител, за които е необходим монтаж на мястото на използване.
ГЛАВА II
ОГРАНИЧАВАНЕ
Член 3
Предотвратяване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове
1. Преднамереното изпускане на флуорсъдържащи парникови газове в атмосферата се забранява, ако изпускането не е технически необходимо за съответната употреба.
2. Операторите на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове, вземат предпазни мерки за предотвратяване на непреднамереното изпускане (наричано по-долу „теч“) на тези газове, както и всички технически и икономически обосновани мерки с цел да намалят течовете на флуорсъдържащи парникови газове.
3. При откриване на теч на флуорсъдържащи парникови газове операторите осигуряват ремонта на оборудването без необосновано забавяне.
Когато оборудването се проверява за течове съгласно член 4, параграф 1 и в оборудването е отстранен теч, операторите осигуряват проверка на оборудването от сертифицирани физически лица в рамките на един месец след ремонта, за да се провери дали ремонтът е бил ефективен.
4. Физическите лица, извършващи дейностите, посочени в член 10, параграф 1, букви а) - в), трябва да са сертифицирани в съответствие с член 10, параграфи 4 и 7 и трябва да вземат предпазни мерки за предотвратяване на течове на флуорсъдържащи парникови газове.
Предприятията, извършващи монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудване, изброено в член 4, параграф 2 букви а) - г), трябва да са сертифицирани в съответствие с член 10, параграфи 6 и 7 и трябва да вземат предпазни мерки за предотвратяване на течове на флуорсъдържащи парникови газове.
Член 4
Проверки за течове
1. Операторите на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове в количества от 5 тона CO2 еквивалент или повече, които не се съдържат в пяна, гарантират, че оборудването се проверява за течове.
Херметически затвореното оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества под 10 тона еквивалент на CO2, не подлежи на проверки за течове съгласно настоящия член, при условие че това оборудване е етикетирано като херметически затворено.
Електрическа комутационна апаратура не подлежи на проверки за течове съгласно настоящия член, при условие че тя отговаря на едно от следните условия:
а)
има проверена норма на изтичане под 0,1 % на година съгласно техническата спецификация на производителя, като това е съответно указано върху етикета;
б)
оборудвана е с устройство за следене на налягането или плътността; или
в)
съдържа по-малко от 6 kg флуорсъдържащи парникови газове.
2. Параграф 1се прилага по отношение на операторите на следното оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове:
а)
стационарно хладилно оборудване;
б)
стационарно климатично оборудване;
в)
стационарни топлинни помпи (термопомпи);
г)
стационарно противопожарно оборудване;
д)
хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета;
е)
електрическа комутационна апаратура;
ж)
двигатели с цикъл на Ренкин с органичен работен агент.
По отношение на оборудването, посочено в първа алинея, букви а) - д), проверките се извършват от физически лица, които са сертифицирани в съответствие с правилата, предвидени в член 10.
Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея до 31 декември 2016 г. не подлежи на проверки за течове оборудването, съдържащо по-малко от 3 kg флуорсъдържащи парникови газове, или херметически затвореното оборудване, което е съответно етикетирано и съдържа по-малко от 6 kg флуорсъдържащи парникови газове.
3. Проверките за течове съгласно параграф 1 се извършват със следната честота:
а)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 5 тона СО2 еквивалент или повече, но по-малко от 50 тона СО2 еквивалент - най-малко на всеки 12 месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки 24 месеца;
б)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 50 тона СО2 еквивалент или повече, но по-малко от 500 тона СО2 еквивалент - най-малко на всеки шест месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки 12 месеца;
в)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона СО2 еквивалент или повече - най-малко на три месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки шест месеца.
4. Приема се, че задълженията по параграф 1, свързани с противопожарно оборудване по параграф 2, буква г), са изпълнени, когато са изпълнени следните две условия:
а)
съществуващият режим на инспекции отговаря на стандартите ISO 14520 или EN 15004; и
б)
честотата на инспекциите на противопожарното оборудване съответства на изискванията по параграф 3.
5. Комисията може чрез актове за изпълнение да определи изискванията за проверки за течове, които трябва да бъдат провеждани в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за всеки тип оборудване по посочения параграф, за определяне на тези части на оборудването, в които е най-вероятно да се появи теч, и за отмяна на актове, приети съгласно член 3, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 5
Системи за откриване на течове
1. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г), съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона CO2 еквивалент или повече, гарантират, че оборудването е снабдено със система за откриване на течове, която предупреждава оператора или дружеството по поддръжката за всеки теч.
2. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви е) и ж), съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона CO2 еквивалент или повече и монтирано на 1 януари 2017 г. и след това, гарантират, че оборудването е снабдено със система за откриване на течове, която предупреждава оператора или дружеството по поддръжката за всеки теч.
3. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г) и ж), по отношение на които се прилага параграф 1 или 2 от настоящия член, гарантират, че системите за откриване на течове се проверяват най-малко веднъж на дванадесет месеца с оглед осигуряване на правилното им функциониране.
4. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, буква е), по отношение на които се прилага параграф 2 от настоящия член, гарантират, че системите за откриване на течове се проверяват най-малко веднъж на шест години с оглед осигуряване на правилното им функциониране.
Член 6
Водене на документация
1. Операторите на оборудване, по отношение на което се изискват проверки за течове съгласно член 4, параграф 1, изготвят и поддържат за всяка единица от това оборудване документация със следната конкретна информация:
а)
количеството и типа на включените флуорсъдържащи парникови газове;
б)
количествата флуорсъдържащи парникови газове, които се добавят по време на монтаж, поддръжка или сервизно обслужване, или поради теч;
в)
дали количествата включени флуорсъдържащи парникови газове са били рециклирани или регенерирани, както и наименованието и адреса на съоръжението, извършило рециклирането или регенерирането, и когато е приложимо - сертификационния му номер;
г)
количеството възстановени флуорсъдържащи парникови газове;
д)
идентификационните данни на предприятието, което е извършило монтажа, сервизното обслужване, поддръжката и когато е приложимо, ремонта или извеждането от експлоатация на оборудването, включително, когато е приложимо, номера на неговия сертификат;
е)
датите и резултатите от проверките, извършени в съответствие с член 4, параграфи 1 - 3;
ж)
ако оборудването е било изведено от експлоатация - мерките, предприети за възстановяване и обезвреждане на флуорсъдържащите парникови газове.
2. Освен в случаите, когато посочената в параграф 1 документация се съхранява в база данни, създадена от компетентните органи на държавите членки, се прилагат следните правила:
а)
операторите, посочени в параграф 1, съхраняват най-малко пет години документацията, посочена в същия параграф;
б)
предприятията, извършващи посочени в параграф 1, буква д) дейности за сметка на операторите, съхраняват най-малко пет години копие от документацията, посочена в параграф 1.
При поискване документацията, посочена в параграф 1, се предоставя на компетентния орган на съответната държава членка или на Комисията. Доколкото документацията съдържа информация за околната среда, в зависимост от случая се прилага Директива 2003/4/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) или Регламент (ЕО)№ 1367/2006 на Европейския парламент и на Съвета (19).
3. За целите на член 11, параграф 4 предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, създават и поддържат документация със съответната информация относно купувачите на флуорсъдържащи парникови газове, включваща следните данни:
а)
номера на сертификатите на купувачите; и
б)
съответни количества закупени флуорсъдържащи парникови газове.
Предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, съхраняват посочената документация най-малко пет години.
При поискване предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, предоставят тази документация на компетентния орган на съответната държава членка или на Комисията. Доколкото документацията съдържа информация за околната среда, се прилага Директива 2003/4/ЕО или Регламент (ЕО) № 1367/2006, в зависимост от случая.
4. Комисията може чрез акт за изпълнение да определи формата на документацията, посочена в параграфи 1 и 3 от настоящия член, и да посочи как тя следва да бъде изготвена и поддържана. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 7
Емисии на флуорсъдържащи парникови газове, свързани с производството
1. Производителите на флуорсъдържащи съединения предприемат всички необходими предпазни мерки, за да се ограничат емисиите на флуорсъдържащи парникови газове във възможно най-голяма степен по време на:
а)
производството;
б)
транспортирането; и
в)
съхранението.
Настоящият член се прилага и за производството на флуорсъдържащи парникови газове като страничен продукт.
2. Без да се засяга член 11, параграф 1, пускането на пазара на флуорсъдържащи парникови газове и газове, изброени в приложение II, се забранява, освен ако, когато е приложимо, производителите или вносителите докажат към момента на пускането, че трифлуорометан, получен като страничен продукт по време на производствения процес, включително по време на производството на техните изходни суровини, е унищожен или възстановен за последваща употреба в съответствие с най-добрите съществуващи техники.
Това изискване се прилага, считано от 11 юни 2015 г.
Член 8
Възстановяване
1. Операторите на стационарно оборудване или хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, които не се съдържат в пяна, гарантират, че възстановяването на тези газове се извършва от физически лица, притежаващи необходимите сертификати, предвидени в член 10, така че тези газове да бъдат рециклирани, регенерирани или унищожени.
Това задължение се прилага за операторите на следното оборудване:
а)
охлаждащи вериги на стационарно хладилно и стационарно климатично оборудване, както и на стационарно оборудване с топлинна помпа (термопомпа);
б)
охлаждащи вериги на хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета;
в)
стационарно оборудване, съдържащо разтворители на основата на флуорсъдържащи парникови газове;
г)
стационарно противопожарно оборудване;
д)
стационарна електрическа комутационна апаратура.
2. Предприятие, което използва контейнер с флуорсъдържащ парников газ, непосредствено преди обезвреждането му взема необходимите мерки за осигуряване на възстановяването на остатъчните газове, за да гарантира, че те са рециклирани, регенерирани или унищожени.
3. Операторите на продукти и оборудване, които не са изброени в параграф 1, включително мобилно оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове, вземат необходимите мерки за осигуряване възстановяването на газовете, доколкото това е технически осъществимо и не води до несъразмерни разходи, от физически лица с подходящата квалификация, така че тези газове се рециклират, регенерират или унищожават, или вземат мерки за унищожаването им без предварително възстановяване.
Възстановяването на флуорсъдържащи парникови газове от климатичните системи на моторни превозни средства, излизащи извън обхвата на Директива 2006/40/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20), се извършва от физически лица с подходящата квалификация.
Само физическите лица, притежаващи най-малко атестати за обучение в съответствие с член 10, параграф 2, се считат за притежаващи подходяща квалификация за възстановяването на флуорсъдържащи парникови газове от климатичното оборудване на моторни превозни средства, попадащи в обхвата на Директива 2006/40/ЕО.
Член 9
Механизми за отговорност на производителите
Без да се засяга съществуващото законодателство на Съюза, държавите членки насърчават въвеждането на механизми за отговорност на производителите за възстановяването на флуорсъдържащите парникови газове, както и за тяхното рециклиране, регенериране или унищожаване.
Държавите членки представят на Комисията информация за действията, предприети съгласно първа алинея.
Член 10
Обучение и сертифициране
1. Въз основа на минималните изисквания по параграф 5 държавите членки създават или приспособяват програми за сертифициране, включително процеси на оценяване. Държавите членки осигуряват обучение на физическите лица, изпълняващи следните задачи:
а)
монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - е);
б)
проверка за течове на оборудването, посочено в член 4, параграф 2, букви а) - д), както е предвидено в член 4, параграф 1;
в)
възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове съгласно член 8, параграф 1.
2. Държавите членки гарантират наличието на програми за обучение на физически лица за възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове от климатичното оборудване на моторни превозни средства, попадащи в обхвата на Директива 2006/40/ЕО, въз основа на минималните изисквания, посочени в параграф 5.
3. Програмите за сертифициране и обучението, посочени в параграфи 1 и 2, обхващат следното:
а)
приложими разпоредби и технически стандарти;
б)
предотвратяване на емисиите;
в)
възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове;
г)
безопасна работа с оборудването от съответния тип и размер, посочено в сертификата;
д)
информация относно приложими технологии, които да заменят или намалят употребата на флуорсъдържащи парникови газове, и безопасната работа с тях.
4. Сертификати съгласно програмите за сертифициране, предвидени в параграф 1, се издават, при условие че кандидатът е преминал успешно процеса на оценяване, установен в съответствие с параграфи 1, 3 и 5.
5. Минималните изисквания за програмите за сертифициране са определени в регламенти (ЕО) № 303/2008 - (ЕО) № 306/2008 и в параграф 12. Минималните изисквания за атестатите за обучение са определени в Регламент (ЕО) № 307/2008 и в параграф 12. В минималните изисквания се определят за всеки вид оборудване, посочено в параграфи 1 и 2, необходимите практически умения и теоретични знания, като когато е целесъобразно, се прави разлика между различните дейности, които се обхващат, както и условията за взаимно признаване на сертификати и атестати за обучение.
6. Въз основа на минималните изисквания, посочени в параграф 5, държавите членки създават или приспособяват програми за сертифициране на предприятията, извършващи за други лица монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудване, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г).
7. Сертификатите и атестатите за обучение, издадени в съответствие с Регламент (ЕО) № 842/2006, остават валидни съгласно условията, при които са издадени първоначално.
8. Държавите членки гарантират, че всички физически лица, притежаващи сертификати по програмите за сертифициране, предвидени в параграфи 1 и 7, имат достъп до информация относно всеки един от следните въпроси:
а)
технологиите, посочени в параграф 3, буква д); и
б)
съществуващите регулаторни изисквания за работа с оборудване, съдържащо охладители, съставляващи алтернатива на флуорсъдържащите парникови газове.
9. Държавите членки гарантират, че е предвидено обучение за физическите лица, желаещи да актуализират знанията си по въпроси, посочени в параграф 3.
10. До 1 януари 2017 г. държавите членки уведомяват Комисията за своите програми за сертифициране и обучение.
Държавите членки признават сертификатите и атестатите за обучение, издадени в друга държава членка в съответствие с настоящия член. Държавите членки не могат да ограничават свободата на предоставяне на услуги или свободата на установяване на основание, че сертификатът е издаден в друга държава членка.
11. Всяко предприятие, което възлага някоя от дейностите, посочени в параграф 1, на друго предприятие, предприема разумни мерки, за да се увери, че последното притежава необходимите сертификати за съответните дейности съгласно настоящия член.
12. В случай че за прилагането на настоящия член е необходимо да се предвиди по-хармонизиран подход към обучението и сертифицирането, Комисията чрез актове за изпълнение адаптира и актуализира минималните изисквания по отношение на уменията и знанията, които се обхващат, конкретизира условията за сертифициране и атестиране и за взаимно признаване, както и отменя актове, приети съгласно член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24. При упражняването на правомощието, което ѝ е предоставено съгласно настоящия параграф, Комисията взема предвид съществуващите системи за професионална квалификация или сертификация.
13. Комисията може чрез актове за изпълнение да определя формата на уведомлението, посочено в параграф 10 от настоящия член, и да отменя актове, приети съгласно член 5, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
14. Когато задълженията по настоящия член по отношение на предоставянето на сертифициране и обучение могат да доведат до налагането на несъразмерна тежест на държава членка поради нейното малобройно население и свързаната с това липса на кандидати за подобно обучение или сертифициране, спазването им може да се постигне чрез признаване на сертификатите, издадени в други държави членки.
Държавите членки, които прилагат настоящия параграф, уведомяват Комисията, която съобщава това на останалите държави членки.
15. Никоя от разпоредбите на настоящия член не е пречка държавите членки да създадат допълнителни програми за сертифициране и обучение по отношение на оборудване, различно от посоченото в параграф 1.
ГЛАВА III
ПУСКАНЕ НА ПАЗАРА И КОНТРОЛ НА УПОТРЕБАТА
Член 11
Ограничения за пускането на пазара
1. Пускането на пазара на продукти и оборудване, изброени в приложение III, с изключение на военно оборудване, е забранено от датата, определена в посоченото приложение, като се прави разграничение, когато е приложимо, въз основа на типа или потенциала за глобално затопляне на съответния флуорсъдържащ парников газ.
2. Забраната по параграф 1 не се прилага за оборудване, за което в изискванията относно екодизайна, приети съгласно Директива 2009/125/ЕО, е посочено, че с оглед на високата енергийна ефективност по време на неговото функциониране емисиите на CO2 еквивалент по време на жизнения му цикъл са по-ниски, отколкото емисиите от аналогично оборудване, което отговаря на съответните изисквания за екодизайн и не съдържа флуоровъглеводороди.
3. По изключение Комисията може, въз основа на обосновано искане от страна на компетентен орган на държава членка и като взема предвид целите на настоящия регламент, чрез актове за изпълнение да допусне изключение за период до четири години и да разреши пускането на пазара на продуктите и оборудването, изброени в приложение III, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, при условие че е доказано, че:
а)
по отношение на специфичен продукт или оборудване или по отношение на специфична категория продукти или оборудване липсват алтернативи или те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини; или
б)
употребата на технически осъществими и безопасни алтернативи би довела до несъразмерни разходи.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
4. За целите на монтажа, сервизното обслужване, поддръжката или ремонта на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове или чието функциониране зависи от такива газове, за което се изисква сертифициране или атестация съгласно член 10, флуорсъдържащите парникови газове се продават само на предприятия, които притежават съответните сертификати или атестации в съответствие с член 10, или на предприятия, които са наели лица, притежаващи сертификат или атестация за обучение в съответствие с член 10, параграфи 2 и 5, и се закупуват само от такива предприятия. Настоящият параграф не е пречка предприятията, които не са сертифицирани и които не извършват дейностите по първото изречение от настоящия параграф, да събират, транспортират или доставят флуорсъдържащи парникови газове.
5. Когато оборудване, заредено с флуорсъдържащи парникови газове, не е херметически затворено, то може да се продава на крайния потребител само ако са представени доказателства, че монтажът се извършва от сертифицирано по член 10 предприятие.
6. Комисията събира, въз основа на наличните данни от държавите членки, информация за националните кодекси, стандарти или законодателство на държавите членки по отношение на заместващите технологии, използващи алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове в хладилно и климатично оборудване, оборудване с топлинна помпа (термопомпа) и пяна.
До 1 януари 2017 г. Комисията публикува обобщен доклад с информацията, събрана съгласно първа алинея.
Член 12
Етикетиране и информация за продукта и оборудването
1. Продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, не се пускат на пазара, ако не са етикетирани. Това изискване се прилага само за:
а)
хладилно оборудване;
б)
климатично оборудване;
в)
топлинни помпи (термопомпи);
г)
противопожарно оборудване;
д)
електрическа комутационна апаратура;
е)
аерозолни опаковки, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове, с изключение на дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти;
ж)
всички контейнери за флуорсъдържащи парникови газове;
з)
разтворители на основата на флуорсъдържащи парникови газове;
и)
двигатели с цикъл на Ренкин с органичен работен агент.
2. Продуктите или оборудването, за които се прилага изключение съгласно член 11, параграф 3, се етикетират съответно и включват указание, че тези продукти или оборудване могат да се използват само за целта, за която е допуснато изключението по посочения член.
3. Етикетите, които се изискват съгласно параграф 1, съдържат следната информация:
а)
указание, че продуктът или оборудването съдържа или че функционирането му зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
б)
общоприетите промишлени обозначения на съответните флуорсъдържащи парникови газове или, при липса на такива обозначения - химичните наименования;
в)
от 1 януари 2017 г. - изразеното като маса и в еквивалент на CO2 количество флуорсъдържащи парникови газове, съдържащи се в съответния продукт или оборудване, или количеството флуорсъдържащи парникови газове, за което е проектирано оборудването, и потенциала за глобално затопляне на тези газове.
Когато е приложимо, върху етикета, който се изисква съгласно параграф 1, се нанася и следната информация:
а)
указание, че флуорсъдържащите парникови газове се съдържат в херметически затворено оборудване;
б)
указание, че съгласно техническата спецификация на производителя електрическа комутационна апаратура има годишна норма на изтичане по-малка от 0,1 %.
4. Етикетът трябва да е ясен, четлив и незаличим и да е поставен:
а)
до информацията за обслужващите пунктове за зареждане или възстановяване на флуорсъдържащия парников газ; или
б)
върху частта от продукта или оборудването, която съдържа флуорсъдържащия парников газ.
Информацията върху етикета трябва да е на официалните езици на държавата членка, в която ще бъде пуснат на пазара продуктът или оборудването.
5. Пяната и предварителните смеси от полиоли, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, се пускат на пазара само ако флуорсъдържащият парников газ е обозначен чрез етикет, който съдържа общоприетото промишлено обозначение, а при липса на такова - химичното наименование. Етикетът трябва да посочва ясно, че пяната или предварителните смеси от полиоли съдържат флуорсъдържащи парникови газове.
При пенопласти тази информация се посочва ясно и по незаличим начин върху пенопластите.
6. При регенерирани или рециклирани флуорсъдържащи парникови газове етикетът трябва да съдържа указание, че веществото е било регенерирано или рециклирано, информация относно номера на партидата и наименованието и адреса на съоръжението за регенериране или рециклиране.
7. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел унищожаване, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера е предназначено единствено за унищожаване.
8. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел директен износ, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера е предназначено единствено за директен износ.
9. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел употреба във военно оборудване, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
10. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел ецване на полупроводникови материали или почистване на камери за химично отлагане от газова фаза, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
11. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел употреба като изходна суровина, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено като изходна суровина.
12. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел производство на дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
13. Информацията, посочена в параграфи 3 и 5, се включва в ръководствата за употреба на съответните продукти и оборудване.
При продукти и оборудване, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове с потенциал на глобално затопляне 150 или повече, тази информация също се посочва и в описанията с рекламна цел.
14. Комисията може чрез актове за изпълнение да определя формата на етикетите, посочени в параграфи 1 и 4 - 12, и да отменя актове, приети съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
15. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 22 за изменение на изискванията за етикетиране, определени в параграфи 4 - 12, когато това е целесъобразно предвид развитието в областта на търговията или технологиите.
Член 13
Контрол на употребата
1. Забранява се употребата на серен хексафлуорид в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин.
По отношение на инсталации, които използват количество серен хексафлуорид под 850 kg годишно в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин, тази забрана се прилага само след 1 януари 2018 г.
2. Забранява се употребата на серен хексафлуорид за пълнене на гуми за моторни превозни средства.
3. От 1 януари 2020 г. се забранява употребата на флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече за сервизно обслужване или поддръжка на хладилно оборудване с количество за зареждане от 40 тона CO2 еквивалент или повече.
Настоящият параграф не се прилага за военно оборудване или оборудване, предназначено за приложения за охлаждане на продукти на температури под - 50 °C.
До 1 януари 2030 г. забраната, посочена в първа алинея, не се прилага за следните категории флуорсъдържащи парникови газове:
а)
регенерирани флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече, използвани за поддръжка или сервизно обслужване на съществуващо хладилно оборудване, при условие че те са били етикетирани в съответствие с член 12, параграф 6;
б)
рециклирани флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече, използвани за поддръжка или сервизно обслужване на съществуващо хладилно оборудване, ако те са били възстановени от такова оборудване. Тези рециклирани газове могат да бъдат използвани само от предприятието, което е извършило възстановяването им като част от поддръжката или сервизното обслужване, или от предприятието, за което възстановяването е извършено като част от поддръжката или сервизното обслужване.
Забраната, посочена в първа алинея, не се прилага за хладилно оборудване, за което е допуснато изключение съгласно член 11, параграф 3.
Член 14
Предварително зареждане на оборудване с флуоровъглеводороди
1. От 1 януари 2017 г. хладилното и климатичното оборудване и оборудването с топлинна помпа (термопомпа), заредено с флуоровъглеводороди, не се пуска на пазара, освен ако флуоровъглеводородите, с които е заредено оборудването, са отчетени в системата за квоти, посочена в глава IV.
2. При пускане на пазара на предварително заредено оборудване, както е посочено в параграф 1, производителите и вносителите на оборудването гарантират, че спазването на параграф 1 е изцяло документирано, като за целта изготвят декларация за съответствие.
От 1 януари 2018 г., когато флуоровъглеводородите, съдържащи се в дадено оборудване, не са пускани на пазара преди зареждането на оборудването, вносителите на това оборудване гарантират, че до 31 март всяка година точността на документацията и декларацията за съответствие за предходната календарна година се проверяват от независим одитор. Одиторът трябва да е:
а)
акредитиран съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21); или
б)
акредитиран за проверяване на финансови отчети в съответствие със законодателството на съответната държава членка.
Производителите и вносителите на оборудването по параграф 1 съхраняват документацията и декларацията за съответствие най-малко пет години след пускането на пазара на оборудването. Вносителите, пускащи на пазара предварително заредено оборудване, когато съдържащите се в него флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждане на оборудването, гарантират, че те са регистрирани съгласно член 17, параграф 1, буква д).
3. Чрез изготвянето на декларация за съответствие производителите и вносителите на оборудване по параграф 1 поемат отговорността да спазват разпоредбите на параграфи 1 и 2.
4. Комисията определя чрез актове за изпълнение подробни правила относно декларацията за съответствие и проверката от независимия одитор, посочен в параграф 2, втора алинея от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
ГЛАВА IV
НАМАЛЯВАНЕ НА КОЛИЧЕСТВОТО ФЛУОРОВЪГЛЕВОДОРОДИ, КОИТО СЕ ПУСКАТ НА ПАЗАРА
Член 15
Намаляване на количеството флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара
1. Комисията гарантира, че количеството флуоровъглеводороди, което производителите и вносителите имат право да пускат на пазара в Съюза всяка година, не надвишава максималното количество за съответната година, изчислено в съответствие с приложение V.
Производителите и вносителите гарантират, че количеството флуоровъглеводороди, изчислено в съответствие с приложение V, което всеки от тях пуска на пазара, не превишава съответната им квотата, разпределена в съответствие с член 16, параграф 5 или прехвърлена в съответствие с член 18.
2. Настоящият член не се прилага за производители или вносители на флуоровъглеводороди в количества под 100 тона еквивалент на CO2 годишно.
Настоящият член не се прилага и за следните категории флуоровъглеводороди:
а)
флуоровъглеводороди, внесени в Съюза за унищожаване;
б)
флуоровъглеводороди, използвани от производител като изходна суровина или директно доставени от производител или вносител на предприятия за употреба като изходна суровина;
в)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятия за износ извън Съюза, когато тези флуоровъглеводороди впоследствие не са предоставени на друго лице в рамките на Съюза, преди да бъдат изнесени;
г)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител за употреба във военно оборудване;
д)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятие, което ги използва за ецване на полупроводникови материали или почистване на камери за химично отлагане от газова фаза в сектора за производство на полупроводници;
е)
от 1 януари 2018 г. и след това - флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятие, произвеждащо дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти.
3. Настоящият член и членове 16, 18, 19 и 25 се прилагат и за флуоровъглеводороди, съдържащи се в предварителните смеси от полиоли.
4. По изключение Комисията може, въз основа на обосновано искане от страна на компетентен орган на държава членка и като взема предвид целите на настоящия регламент, чрез актове за изпълнение да допусне изключение за период до четири години от изискването за квотата, предвидено в параграф 1, за флуоровъглеводороди, предназначени за употреба в специфични приложения или в специфични категории продукти и оборудване, когато е доказано, че:
а)
за тези специфични приложения, продукти или оборудване липсват алтернативи или че те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини; и
б)
не може да бъде осигурено достатъчно предлагане на флуоровъглеводороди, без да възникнат несъразмерни разходи.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 16
Разпределение на квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди
1. До 31 октомври 2014 г. Комисията чрез актове за изпълнение определя за всеки производител или вносител, който е докладвал данни съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 842/2006, референтна стойност въз основа на средногодишните количества флуоровъглеводороди, за които производителят или вносителят са докладвали, че са пуснали на пазара в периода 2009 - 2012 г. Референтните стойности се изчисляват в съответствие с приложение V към настоящия регламент.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
2. Производителите и вносителите, които не са докладвали данни за пускане на пазара на флуоровъглеводороди съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 842/2006 за референтния период, посочен в параграф 1, могат да декларират намерението си да пуснат флуоровъглеводороди на пазара през следващата година.
Декларацията се отправя до Комисията, като се уточняват видът флуоровъглеводороди и количествата, които се очаква да бъдат пуснати на пазара.
Комисията публикува известие за срока за подаване на тези декларации. Преди да подадат декларация съгласно параграфи 2 и 4 от настоящия член, предприятията се регистрират в регистъра, предвиден в член 17.
3. До 31 октомври 2017 г. и на всеки три години след това Комисията преизчислява референтните стойности за производителите и вносителите, посочени в параграфи 1 и 2 от настоящия член, въз основа на средногодишните количества флуоровъглеводороди, пуснати законосъобразно на пазара на 1 януари 2015 г. и след това, които са докладвани съгласно член 19 за наличните години. Комисията определя тези референтни стойности чрез актове за изпълнение.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
4. Производителите и вносителите, за които са били определени референтни стойности, могат да обявят допълнителни очаквани количества в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 2.
5. Комисията разпределя квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди за всеки производител и вносител за всяка година, считано от 2015 г., като прилага механизма за разпределяне, установен в приложение VI.
Квотата се разпределя на производители и вносители, установени в рамките на Съюза или които са упълномощили изключителен представител, установен в рамките на Съюза, с цел спазване на изискванията на настоящия регламент. Изключителният представител може да бъде същият като упълномощения представител по член 8 от Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (22).
Изключителният представител трябва да спазва всички задължения на производителите и вносителите съгласно настоящия регламент.
Член 17
Регистър
1. До 1 януари 2015 г. Комисията създава и осигурява функционирането на електронен регистър за квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди (наричан по-долу „регистърът“).
Регистрацията в регистъра е задължителна за:
а)
производителите и вносителите, на които е била разпределена квота за пускане на пазара на флуоровъглеводороди в съответствие с член 16, параграф 5;
б)
предприятията, на които се прехвърля квота в съответствие с член 18;
в)
производителите и вносителите, които заявяват намерението си да подадат декларация в съответствие с член 16, параграф 2;
г)
производителите и вносителите, които снабдяват с флуоровъглеводороди, или предприятията, които ги получават, за целите, изброени в член 15, параграф 2, втора алинея, букви а) - е);
д)
вносителите, които пускат на пазара предварително заредено оборудване, когато съдържащите се в него флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждане на оборудването в съответствие с член 14.
Регистрацията се извършва чрез подаване на заявление до Комисията в съответствие с процедурите, определени от Комисията.
2. Комисията може, доколкото това е необходимо, чрез актове за изпълнение да вземе мерки за осигуряване на доброто функциониране на регистъра. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
3. Комисията гарантира, че регистрираните производители и вносители се уведомяват чрез регистъра относно разпределените квоти и всички промени в тях по време на периода на разпределението.
4. Компетентните органи, включително митническите органи на държавите членки, имат достъп до регистъра с цел получаване на информация.
Член 18
Прехвърляне на квоти и разрешение за използване на квоти за пускането на пазара на флуоровъглеводороди във внесено оборудване
1. Производителите или вносителите, за които е била определена референтна стойност съгласно член 16, параграф 1 или 3 и на които е била разпределена квота съгласно член 16, параграф 5, могат да прехвърлят в регистъра, посочен в член 17, параграф 1, тази квота изцяло или частично на други производители или вносители в Съюза или на други производители или вносители, които са представлявани в Съюза от изключителен представител съгласно член 16, параграф 5, втора и трета алинея.
2. Производителите или вносителите, които са получили квота съгласно член 16, параграфи 1 и 3 или на които е прехвърлена квота съгласно параграф 1 от настоящия член, могат да разрешат на друго предприятие да използва квотата им за целите на член 14.
Производител или вносител, който е получил квота изключително въз основа на декларацията по член 16, параграф 2, може да разреши на друго предприятие да използва квотата му за целите на член 14 само при условие че съответните количества флуоровъглеводороди се доставят физически от далия разрешението производител или вносител.
За целите на членове 15 и 16 и член 19, параграфи 1 и 6 съответните количества флуоровъглеводороди се считат за пуснати на пазара от далия разрешението производител или вносител към момента на предоставяне на посоченото разрешение. Комисията може да изиска от далия разрешението производител или вносител доказателства, че осъществява дейност по отношение на доставката на флуоровъглеводороди.
ГЛАВА V
ДОКЛАДВАНЕ
Член 19
Докладване относно производство, внос, износ, употреба като изходна суровина и унищожаване на веществата, посочени в приложение I или II
1. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всеки производител, вносител и износител, който през предходната календарна година е произвел, внесъл или изнесъл флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на един метричен тон или 100 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година. Настоящият параграф се прилага и за предприятия, получаващи квоти съгласно член 18, параграф 1.
2. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е унищожило флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на един метричен тон или 1 000 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
3. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е използвало като изходна суровина флуорсъдържащи парникови газове в размер на 1 000 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
4. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е пуснало на пазара флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на 500 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
5. Всеки вносител, който пуска на пазара предварително заредено оборудване, представя на Комисията документ за проверка, издаден съгласно член 14, параграф 2, когато съдържащите се в това оборудване флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждането му.
6. До 30 юни 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което съгласно параграф 1 докладва данни за пускането на пазара на флуоровъглеводороди в размер над 10 000 тона еквивалент на CO2 или повече през предходната календарна година, освен това трябва да гарантира, че точността на тези данни се проверява от независим одитор. Одиторът трябва да бъде:
а)
акредитиран съгласно Директива 2003/87/ЕО; или
б)
акредитиран за проверяване на финансови отчети в съответствие със законодателството на съответната държава членка.
Предприятието съхранява доклада от проверката най-малко пет години. При поискване докладът от проверката се предоставя на компетентния орган на съответната държава членка и на Комисията.
7. Комисията може чрез актове за изпълнение да определи формата и средствата за представяне на докладите, посочени в настоящия член.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
8. Комисията предприема необходимите мерки за защита на поверителността на информацията, която ѝ е предоставена в съответствие с настоящия член.
Член 20
Събиране на данни за емисиите
Държавите членки създават системи за докладване за съответните сектори, посочени в настоящия регламент, с цел получаване на данни за емисии, доколкото е възможно.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 21
Преглед
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 22 за актуализиране на приложения I, II и IV въз основа на новите доклади за оценка, приети от Междуправителствения комитет по изменение на климата, или на новите доклади на Групата за научна оценка към Монреалския протокол относно потенциала за глобално затопляне на посочените в списъците вещества.
2. Комисията наблюдава прилагането и въздействието на настоящия регламент въз основа на информацията за пускането на пазара на газовете, посочени в приложения I и II, докладвана в съответствие с член 19, както и за емисиите на флуорсъдържащи парникови газове, предоставена в съответствие с член 20, и въз основа на всяка получена от държавите членки информация от значение.
Най-късно до 31 декември 2020 г. Комисията публикува доклад относно наличието на флуоровъглеводороди на пазара на Съюза.
Най-късно до 31 декември 2022 г. тя публикува подробен доклад относно въздействието на настоящия регламент, и по-специално:
а)
прогноза за продължаващото търсене на флуоровъглеводороди до 2030 г. и след това;
б)
оценка на необходимостта от по-нататъшни действия от страна на Съюза и неговите държави членки с оглед на съществуващите и новите международни ангажименти относно намаляването на емисиите на флуорсъдържащите парникови газове;
в)
преглед на европейските и международните стандарти, националното законодателство относно безопасността и строителните норми в държавите членки във връзка с прехода към алтернативни охладители;
г)
преглед на наличието на технически осъществими и ефективни от гледна точка на разходите алтернативи на продуктите и оборудването, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове, по отношение на продукти и оборудване, които не са посочени в приложение III, като се взема предвид енергийната ефективност.
3. Най-късно до 1 юли 2017 г. Комисията публикува доклад за оценка на забраната по точка 13 от приложение III, като взема по-специално предвид наличието на икономически ефективни, технически осъществими, енергийно ефективни и надеждни алтернативи на груповите централизирани охладителни системи, посочени в тази разпоредба. Въз основа на този доклад, когато е целесъобразно, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на разпоредбата по точка 13 от приложение III.
4. Най-късно до 1 юли 2020 г. Комисията публикува доклад, в който оценява наличието на икономически ефективни, технически осъществими, енергийно ефективни и надеждни алтернативи, които да дават възможност за замяна на флуорсъдържащите парникови газове в ново оборудване за вторична комутационна апаратура със средно напрежение и нови малки конвенционални климатични системи (сплит системи), и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на списъка в приложение III.
5. Най-късно до 1 юли 2017 г. Комисията публикува доклад за оценка на метода за разпределяне на квотите, включително резултата от безвъзмездното разпределяне на квоти, и на разходите по прилагането на настоящия регламент в държавите членки, както и на въздействието от евентуално международно споразумение относно флуоровъглеводородите, ако е приложимо. Въз основа на този доклад, когато е целесъобразно, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение с цел:
а)
изменение на метода за разпределяне на квотите;
б)
установяване на подходящ метод за разпределяне на евентуалните приходи.
6. Най-късно до 1 януари 2017 г. Комисията публикува доклад, в който анализира законодателството на Съюза по отношение на обучението на физически лица за безопасното използване на алтернативните охладители, които да заменят или намаляват употребата на флуорсъдържащи парникови газове, и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на приложимото законодателство на Съюза.
Член 22
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 10 юни 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за нови петгодишни срокове, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 23
Консултативен форум
При прилагането на настоящия регламент Комисията осигурява балансирано участие на представителите на държавите членки и на представителите на гражданското общество, включително на природозащитни организации, производители, оператори и сертифицирани лица. За тази цел тя създава консултативен форум, в рамките на който тези страни се срещат и предоставят на Комисията съвети и експертен опит във връзка с прилагането на настоящия регламент, по-специално относно наличието на алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове, включително аспектите на тяхната употреба, свързани с околната среда, техниката, икономиката и безопасността. Процедурният правилник на консултативния форум се изготвя от Комисията и се публикува.
Член 24
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 25
Санкции
1. Държавите членки установяват система от санкции, които се прилагат за нарушения на настоящия регламент, и вземат всички необходими мерки за осигуряване на тяхното прилагане. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
Държавите членки съобщават тези разпоредби на Комисията до 1 януари 2017 г. и ѝ съобщават незабавно за всички последващи изменения, които ги засягат.
2. В допълнение към посочените в параграф 1 санкции на предприятията, превишили квотата си за пускане на пазара на флуоровъглеводороди, разпределена съгласно член 16, параграф 5 или прехвърлена съгласно член 18, може единствено да се разпредели намалена квота за периода на разпределение, следващ откриването на превишаването на квотата.
Размерът на намалението се изчислява като 200 % от размера, с който квотата е превишена. Ако размерът на намалението надвишава размера на квотата, която трябва да бъде разпределена в съответствие с член 16, параграф 5 за периода, следващ откриването на превишаването, за този период не се разпределя никаква квота, а квотата за следващите периоди на разпределение се намаляват до приспадане на целия размер.
Член 26
Отмяна
Регламент (ЕО) № 842/2006 се отменя, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга спазването на изискванията на този регламент в съответствие с предвидените в него срокове.
Независимо от това регламенти (ЕО) № 1493/2007, (ЕО) № 1494/2007, (ЕО) № 1497/2007, (ЕО) № 1516/2007, (ЕО) № 303/2008, (ЕО) № 304/2008, (ЕО) № 305/2008, (ЕО) № 306/2008, (ЕО) № 307/2008 и (ЕО) № 308/2008 остават в сила и продължават да се прилагат, освен ако и докато не бъдат отменени с делегирани актове или актове за изпълнение, приети от Комисията съгласно настоящия регламент.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 842/2006 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение VIII.
Член 27
Влизане в сила и начална дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 517/2014/EU RENDELETE
(2014. április 16.)
a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) - amelynek az Európai Unió is részes fele (3) - Éghajlat-változási Kormányközi Testületének (IPCC) negyedik értékelő jelentése szerint a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján a fejlett országoknak az 1990-es szinthez képest 2050-ig 80-95 %-kal kell csökkenteniük az üvegházhatású gázok szintjét, hogy a globális éghajlatváltozást 2 °C hőmérséklet-emelkedésre korlátozzák, ezzel megelőzve a nem kívánt éghajlati hatásokat.
(2)
E cél elérése érdekében a Bizottság elfogadta az „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című közleményét, amelyet a Tanács a 2011. május 17-i következtetéseiben tudomásul vett, és az Európai Parlament a 2012. március 15-i állásfoglalásával befogadta. Az ütemtervben a Bizottság lefektette, hogyan érhető el költséghatékony módon a szükséges kibocsátáscsökkentés az Unióban 2050-ig. Az ütemterv meghatározza, milyen ágazati hozzájárulásokra van szükség hat területen. A CO2-kibocsátástól eltérő kibocsátásokat - a fluortartalmú üvegházhatású gázokkal együtt, de a mezőgazdasági, CO2-kibocsátástól eltérő kibocsátások kivételével - az 1990-es szinthez képest 72-73 %-kal kell csökkenteni 2030-ig, és 70-78 %-kal 2050-ig. A 2005-ös referenciaév alapján a CO2-kibocsátástól eltérő kibocsátásokat - a mezőgazdasági kibocsátások kivételével - 2030-ig 60-61 %-kal kell csökkenteni. 2005-ben a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának becsült mennyisége 90 millió tonna (Mt) CO2-egyenérték volt. A 60 %-os csökkenés azt jelenti, hogy a kibocsátást 2030-ig körülbelül 35 Mt CO2-egyenértékre kellene csökkenteni. Mivel a jelenleg hatályos uniós szabályozás teljes körű alkalmazása esetén a kibocsátás a becslések szerint 2030-ban megközelítőleg 104 Mt CO2-egyenérték lesz, további, körülbelül 70 Mt CO2-egyenértéknek megfelelő csökkenést kell elérni.
(3)
A 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alkalmazásáról, hatásairól és megfelelőségéről szóló 2011. szeptember 26-i bizottsági jelentés megállapította, hogy a jelenlegi tározási intézkedések alkalmasak arra, hogy - teljes körű alkalmazásuk esetében - általuk csökkenthető legyen a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának mértéke. Ezeket az intézkedéseket ezért fenn kell tartani, és a végrehajtásuk során szerzett tapasztalatok alapján azokat tovább kell pontosítani Bizonyos intézkedések hatályát egyéb olyan berendezésekre is ki kell terjeszteni, amelyek jelentős mennyiségű fluortartalmú üvegházhatású gázt használnak; ilyenek például a hűtőkamionok és -pótkocsik. Az ilyen gázokat tartalmazó berendezésekre vonatkozó nyilvántartás létrehozásának és vezetésének kötelezettségét ki kell terjeszteni az elektromos kapcsolóberendezésekre is. Tekintettel a tározási intézkedések fontosságára a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések életciklusa végén, a tagállamoknak figyelembe kell venniük a gyártói felelősségi rendszerek értékességét, és ösztönözniük kell ezeknek a létező legjobb gyakorlat alapján történő létrehozását.
(4)
Az említett jelentés azt is megállapította, hogy még többet lehet tenni a fluortartalmú üvegházhatású gázok Unión belüli kibocsátásának csökkentése érdekében, mindenekelőtt azáltal, hogy amennyiben adott esetben léteznek az éghajlatot nem, vagy csak kisebb mértékben befolyásoló, biztonságos és energiahatékony alternatív technológiák, akkor el kell kerülni az ilyen gázok használatát. A kibocsátás 2010 és 2030 között akár kétharmadával, költséghatékonyan csökkenthető, mivel sok ágazatban bizonyítottan jó, kipróbált alternatívák állnak rendelkezésre.
(5)
Az éghajlatot befolyásoló emberi eredetű - CO2-kibocsátástól eltérő - kibocsátásokkal kapcsolatos átfogó megközelítésről szóló, 2011. szeptember 14-i európai parlamenti állásfoglalás üdvözölte az Unió elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreáli jegyzőkönyv (a továbbiakban: a montreáli jegyzőkönyv) értelmében támogatja a fluorozott szénhidrogének kibocsátásának csökkentésére tett lépéseket, ami jó példa az üvegházhatást okozó gázok csökkentésének nem piaci alapú megközelítésére. Az állásfoglalás egyúttal kérte annak feltérképezését, hogy a montreáli jegyzőkönyv révén miként lehetne nemzetközi szinten előmozdítani a fluorozott szénhidrogének azonnali visszaszorítását.
(6)
Az éghajlatot nem, vagy csak kisebb mértékben befolyásoló technológiák használatának ösztönzése érdekében ezért a fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tevékenységeket végző természetes személyek képzésének az olyan technológiákkal kapcsolatos információkra is ki kell terjednie, amelyek a fluortartalmú üvegházhatású gázok használatának felváltására vagy visszaszorítására szolgálnak. Tekintettel arra, hogy néhány, termékekben és berendezésekben használt, a fluortartalmú üvegházhatású gázok felváltását és használatának csökkentését célzó, alternatív fluortartalmú üvegházhatású gáz mérgező, tűzveszélyes vagy nagy nyomású lehet, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az alternatív hűtőközegek biztonságos kezelésével kapcsolatban a természetes személyek részére nyújtott képzésre vonatkozó, meglévő uniós jogszabályokat, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére az érintett uniós jogszabályok módosítására.
(7)
Tanúsítási és képzési programokat kell kialakítani, illetve ki kell igazítani az ilyen programokat, figyelemmel a 842/2006/EK rendelet értelmében létrehozott programokra; a tanúsítási és képzési programokat integrálni lehet a szakképzési rendszerekbe.
(8)
Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében meghatározott monitoring- és jelentéstételi követelményeknek való megfelelés érdekében, valamint a részes feleknek egyben az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményét kiegészítő Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek hetedik, Durbanben megrendezett, 2011. december 11-i találkozójaként szolgáló konferenciája által elfogadott 4/CMP.7 határozattal való koherencia céljából a globális felmelegedési potenciált úgy kell kiszámítani, hogy a gáz egy kilogrammjának 100 éves időszakra vonatkozó felmelegedési potenciálját viszonyítani kell egy kilogramm CO2 ugyanezen potenciáljához. A számításnak lehetőség szerint az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által elfogadott negyedik értékelő jelentésen kell alapulnia.
(9)
A fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának hatékony megfigyelése kritikus fontosságú a kibocsátáscsökkentési célok teljesítése terén elért eredmények és e rendelet hatásainak elemzése szempontjából. A kibocsátásokkal kapcsolatos jelentések minőségének biztosítása szempontjából lényeges, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentésére következetes, magas színvonalú adatok felhasználásával kerüljön sor. A fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jelentéstételi rendszerek tagállamok általi létrehozása biztosítaná a koherenciát az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5). A fluortartalmú üvegházhatású gázok berendezésekből származó szivárgására vonatkozón a vállalatok által e rendelet szerint gyűjtött adatok jelentősen javíthatnák az említett kibocsátás-jelentési rendszereket. Ily módon ellenőrizhető lenne a kibocsátások számítására használt adatok következetessége és javítani lehetne a számításokon alapuló közelítéseket, ami az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeiben a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó becslések pontosabbá válását eredményezné.
(10)
Mivel rendelkezésre állnak megfelelő alternatívák, a kén-hexafluoridnak a magnézium-fröccsöntésben való használatára és a magnézium-fröccsöntési ötvözetek újrahasznosítására vonatkozó jelenlegi tilalmat ki kell terjeszteni azokra a létesítményekre is, amelyek évente 850 kg-nál kevesebb kén-hexafluoridot használnak fel ezekből az anyagokból. Hasonlóképpen, megfelelő átmeneti időszak mellett meg kell tiltani a rendkívül magas - legalább 2 500-as - globális felmelegedési potenciállal rendelkező hűtőközegnek a legalább 40 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő kapacitású hűtőberendezések szervizelésére vagy karbantartására való használatát.
(11)
Amennyiben rendelkezésre állnak a bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázok alkalmazásának megfelelő alternatívái, tilalmakat kell bevezetni az ilyen anyagokat tartalmazó, vagy ilyen anyagokkal működtetett, új hűtő-, légkondicionáló vagy tűzvédelmi berendezések forgalomba hozatalára. Amennyiben nem állnak rendelkezésre műszakilag megvalósítható alternatívák, illetve azok műszaki vagy biztonsági okokból nem alkalmazhatók, vagy ha ezen alternatívák használata aránytalan költségekkel járna, a Bizottság korlátozott időre mentességet engedélyezhet az ilyen termékek és berendezések forgalomba hozatalának lehetővé tétele érdekében. Célszerű, hogy a Bizottság a jövőbeli műszaki fejleményekre figyelemmel tovább vizsgálja az új, középfeszültségű másodlagos kapcsolóberendezések és az új, kis méretű, osztott mono légkondicionáló rendszerek forgalomba hozatalának tilalmát.
(12)
Helyénvaló engedélyezni a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó berendezések forgalomba hozatalát, ha az adott berendezés teljes életciklus alatti teljes üvegházhatású gázkibocsátása - valósághű szivárgási és visszanyerési arányokat figyelembe véve - alacsonyabb, mint a velük egyenértékű azon berendezések kibocsátása, amelyek nem tartalmaznak fluortartalmú üvegházhatású gázokat, és legnagyobb megengedett energiafelhasználásuk megfelel a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) keretében elfogadott vonatkozó végrehajtási intézkedésekben foglaltaknak. E végrehajtási intézkedéseknek az említett irányelv szerinti rendszeres és kellő időben történő felülvizsgálata segítene biztosítani azt, hogy ezek a végrehajtási intézkedések továbbra is hatékonyak és megfelelőek legyenek.
(13)
A forgalomba hozható fluorozott szénhidrogének mennyiségének fokozatos csökkentése bizonyult a leghatékonyabb és költségtakarékos megoldásnak ezen anyagok kibocsátásának hosszú távú csökkentésére.
(14)
Az uniós piacon forgalomba hozható fluorozott szénhidrogének mennyiségének fokozatos csökkentése érdekében a Bizottságnak forgalombahozatali kvótákat kell kiosztania az egyes gyártóknak és importőröknek, hogy azok ne lépjék túl a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó teljes mennyiségi korlátot. Annak érdekében, hogy az uniós piacon forgalomba hozott fluorozott szénhidrogének mennyiségének fokozatos csökkentése ne szenvedjen csorbát, a berendezésekbe töltött fluorozott szénhidrogéneket be kell számítani az uniós kvótarendszerben. Amennyiben a berendezésekben lévő fluorozott szénhidrogéneket a berendezésekbe való töltésüket megelőzően nem hozták forgalomba, megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani, amely tanúsítja, hogy e fluorozott szénhidrogének beszámításra kerültek az uniós kvótarendszerben.
(15)
A referenciaértékek számításának és az egyes gyártóknak és importőröknek szánt kvóták kiosztásának kezdetben az általuk bejelentett, a 2009 és 2012 közötti referencia-időszakban forgalomba hozott fluorozott szénhidrogének mennyiségén kell alapulnia. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a kisvállalkozások is kvótákhoz juthassanak, a teljes mennyiségi korlát tizenegy százalékát olyan gyártók és importőrök számára kell fenntartani, amelyek 1 tonnánál kevesebb fluortartalmú üvegházhatású gázt hoztak forgalomba a referencia-időszakban.
(16)
A Bizottságnak a referenciaértékek és a kvóták rendszeres újraszámításával kell biztosítania, hogy a vállalkozások az általuk az elmúlt években forgalomba hozott átlagos mennyiség alapján folytathassák tevékenységeiket.
(17)
Egyes fluortartalmú üvegházhatású gázok előállítási folyamata más fluortartalmú üvegházhatású gázok melléktermékként történő, jelentős mértékű kibocsátásával járhat. Az ilyen, melléktermékként történő kibocsátások megsemmisítését vagy későbbi felhasználás céljára történő visszanyerését a fluortartalmú üvegházhatású gázok forgalomba hozatalának feltételévé kell tenni.
(18)
A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy egy olyan központi elektronikus nyilvántartás álljon rendelkezésre a kvóták kezelésére a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatala és a bejelentésük tekintetében, ideértve a forgalomba hozott berendezések bejelentését is - különösen, ha a berendezés olyan a fluorozott szénhidrogénnel előtöltött, amelyet a töltést megelőzően nem forgalmaztak, így azt hitelesíteni sem kellett - megfelelőségi nyilatkozattal, valamint az azt követő, harmadik fél általi ellenőrzéssel arra vonatkozóan, hogy a fluorozott szénhidrogén mennyiségének elszámolásra kerülnek az uniós kvótarendszer keretében.
(19)
Annak érdekében, hogy az ömlesztett fluorozott szénhidrogének piaca rugalmas maradjon, engedélyezni kell a referenciamennyiségek alapján kiosztott kvóták átadását Unión belüli más gyártók vagy importőrök számára, vagy olyan más gyártók vagy importőrök számára, amelyek Unión belüli képviseletét egyedüli képviselő látja el.
(20)
A rendelet hatékonysága monitoringjának lehetővé tétele érdekében a hatályos jelentéstételi kötelezettségek hatályát ki kell terjeszteni egyéb olyan fluortartalmú anyagokra, amelyek jelentős globális felmelegedési potenciállal rendelkeznek, vagy valószínűleg felváltják majd az I. mellékletben felsorolt fluortartalmú üvegházhatású gázokat. Ugyanezért a fluortartalmú üvegházhatású gázok ártalmatlanítását és e gázok termékekben vagy berendezésekben való Unióba történő behozatalát is jelenteni kell. De minimis küszöbértékeket kell megállapítani az adminisztratív terhek aránytalanságának elkerülése érdekében, különösen a kis- és közép-, valamint a mikrovállalkozások esetében.
(21)
A Bizottságnak folyamatos monitoring alá kell vennie, hogy milyen hatásokkal jár a forgalomba hozható fluorozott szénhidrogének mennyiségének csökkentése, ideértve az azon berendezések ellátására gyakorolt hatást, amelyek esetében a fluorozott szénhidrogének használata az alternatív technológiákhoz képest alacsonyabb kibocsátással járna az életciklus során. A Bizottságnak 2020 végéig jelentést kell készítenie a fluorozott szénhidrogének uniós piacon való elérhetőségéről. A Bizottságnak átfogó felülvizsgálatot kell végeznie 2022 vége előtt, még időben ahhoz, hogy e rendelet végrehajtásának, az új fejleményeknek és a nemzetközi kötelezettségvállalásoknak a fényében módosítani lehessen e rendelet rendelkezéseit, és szükség esetén további csökkentési intézkedéseket lehessen javasolni.
(22)
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.
(23)
E rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(24)
Mivel az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése értelmében kerül elfogadásra, ez a rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan szigorúbb védelmi intézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be, amelyek összeegyeztethetők az EUMSZ-szel. Az EUMSZ 193. cikkének értelmében a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot bármely ilyen intézkedésről.
(25)
Ez a rendelet módosítja és kiegészíti a 842/2006/EK rendelet tárgyát, amelyet ezért hatályon kívül kell helyezni. Annak érdekében azonban, hogy a régi rendszerről az új rendszerre való áttérés a lehető legzökkenőmentesebb legyen, célszerű úgy rendelkezni, hogy az 1493/2007/EK (8), az 1494/2007/EK (9), az 1497/2007/EK (10), az 1516/2007/EK (11), a 303/2008/EK (12), a 304/2008/EK (13), a 305/2008/EK (14), a 306/2008/EK (15), a 307/2008/EK (16) és a 308/2008/EK (17) bizottsági rendeletek továbbra is hatályosak és alkalmazandók legyenek, kivéve, ha, illetve mindaddig, amíg a Bizottság az e rendelet szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal vagy végrehajtási jogi aktussal hatályon kívül helyezi őket,
(26)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a megoldani kívánt környezeti probléma határokon átnyúló jellege és e rendelet Unión belüli és a külkereskedelemre gyakorolt hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
E rendelet célja, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése révén védje a környezetet. Ennek megfelelően ez a rendelet
a)
szabályokat állapít meg a fluortartalmú üvegházhatású gázok tározására, felhasználására, visszanyerésére és ártalmatlanítására vonatkozóan, továbbá kísérő intézkedéseket állapít meg;
b)
feltételeket állapít meg bizonyos, fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, illetve ilyen gázokkal működtetett termékek és berendezések forgalomba hozatalát illetően,
c)
feltételeket állapít meg a fluortartalmú üvegházhatású gázok bizonyos felhasználásait illetően; és
d)
egyúttal mennyiségi korlátokat határoz meg a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozóan.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „fluortartalmú üvegházhatású gázok”: fluorozott szénhidrogének, perfluor-karbonok, kén-hexafluorid és egyéb, fluort tartalmazó üvegházhatású gázok, az I. mellékletben felsoroltak szerint, vagy az ezen anyagok bármelyikét tartalmazó keverékek;
2. „fluorozott szénhidrogének vagy HFC-k”: az I. melléklet 1. szakaszában felsorolt anyagok, vagy az ezen anyagok bármelyikét tartalmazó keverékek;
3. „perfluor-karbonok vagy PFC-k”: az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt anyagok, vagy az ezen anyagok bármelyikét tartalmazó keverékek;
4. „kén-hexafluorid vagy SF6”: az I. melléklet 3. szakaszában felsorolt anyag, vagy az ezt az anyagot tartalmazó keverékek;
5. „keverék”: két vagy több olyan anyagból álló folyadék, amelyek közül legalább az egyik az I. vagy a II. mellékletben felsorolt anyag;
6. „globális felmelegedési potenciál vagy GWP”: az üvegházhatású gázok éghajlat-felmelegedést okozó, szén-dioxidhoz viszonyított potenciálja, amelyet úgy kell kiszámítani, hogy egy üvegházhatású gáz egy kilogrammjának 100 éves időszakra vonatkozó felmelegedési potenciálját viszonyítani kell egy kilogramm CO2 ugyanezen potenciáljához, az I., II. és IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően, keverékek esetében pedig a IV. melléklettel összhangban kiszámítva;
7. „tonna CO2-egyenérték”: az üvegházhatású gázok mennyisége, az üvegházhatású gázok metrikus tonnában megadott tömegének és globális felmelegedési potenciáljának szorzataként kifejezve;
8. „üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az e rendelet hatálya alá tartozó termékek és berendezések technológiai működése felett tényleges ellenőrzést gyakorol; a tagállamok meghatározott, egyedi helyzetekben a tulajdonost jelölhetik meg az üzemeltető kötelezettségeiért felelős személyként;
9. „felhasználás”: a fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználása termékek vagy berendezések gyártása, karbantartása vagy szervizelése során, beleértve az újratöltést is, vagy más, e rendeletben említett folyamatok során;
10. „forgalomba hozatal”: másik fél részére első alkalommal, ellenérték fejében vagy ingyenesen történő átadás vagy rendelkezésre bocsátás az Unión belül, vagy gyártó esetében a saját célra történő felhasználás, beleértve az Unión belüli szabad forgalomba történő bocsátást is;
11. „hermetikusan zárt berendezés”: olyan berendezés, amelyben a fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó valamennyi komponens hegesztéssel, keményforrasztással, illetve hasonló tartós csatlakozással gáztömören készül, ez utóbbi csatlakozás magában foglalhat zárósapkás szelepeket és zárósapkás szervizcsatlakozókat, amelyek a megfelelő javítást és ártalmatlanítást segítik, és amelyeknek igazolt szivárgási mértéke a maximálisan megengedhető nyomás legalább egynegyedének megfelelő nyomás mellett kevesebb mint 3 gramm évente;
12. „tartály”: olyan termék, amelyet elsősorban fluortartalmú üvegházhatású gázok szállítására vagy tárolására terveztek;
13. „nem utántölthető tartály”: olyan tartály, amely az e célból végrehajtott átalakítás nélkül nem tölthető újra, vagy az újratöltés céljából való visszaszolgáltatásra vonatkozó előírás nélkül került forgalomba;
14. „visszanyerés”: termékekből - ideértve a tartályokat is - és berendezésekből származó fluortartalmú üvegházhatású gázok összegyűjtése és tárolása a termékek vagy berendezések karbantartása vagy szervizelése során, illetve azok ártalmatlanítását megelőzően;
15. „újrahasznosítás”: visszanyert, fluortartalmú üvegházhatású gázoknak az alapvető tisztítást követő újrafelhasználása;
16. „regenerálás”: visszanyert, fluortartalmú üvegházhatású gáz oly módon való újrafeldolgozása, hogy a tervezett felhasználásra tekintettel a gáz ugyanolyan tulajdonságokkal rendelkezzen a teljesítményszintet illetően, mint egy gyári új anyag;
17. „ártalmatlanítás”: az a folyamat, amelynek során az összes fluortartalmú üvegházhatású gázt vagy annak túlnyomó részét állandó jelleggel átalakítják vagy lebontják egy vagy több olyan stabil anyaggá, amely nem fluortartalmú üvegházhatású gáz;
18. „használaton kívül helyezés”: fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termék vagy berendezés végleges leszerelése és műveletből vagy használatból való kivonása;
19. „javítás”: fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, illetve ilyen gázokkal működtetett, károsodott vagy szivárgó olyan termékek vagy berendezések helyreállítása, amelyek egy része tartalmaz ilyen gázokat, vagy e célra tervezték;
20. „telepítés”: fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó, vagy e célra tervezett berendezések két vagy több alkatrészének vagy hűtőkörének összeszerelése az adott rendszer leendő használati helyén történő felállítása céljából, amely azzal jár, hogy a rendszer gázszállító vezetékeinek összeszereléséből egy teljes hűtőkört alakítanak ki, függetlenül attól, hogy összeállítás után a rendszert fel kell-e tölteni;
21. „karbantartás vagy szervizelés”: az e rendelet 8. cikke szerinti visszanyerés és a 4. cikkében, valamint a 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti szivárgásvizsgálat kivételével minden olyan tevékenység, amely fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó vagy e célra tervezett hűtőkörbe történő beavatkozással jár, különös tekintettel a rendszer fluortartalmú üvegházhatású gázzal való feltöltésére, a hűtőkör vagy a berendezés egy vagy több alkatrészének eltávolítására, illetve ezek újbóli összeszerelésére, valamint a szivárgás megszüntetésére;
22. „gyári új anyagok”: korábban nem használt anyagok;
23. „helyhez kötött”: működés közben szokásos körülmények között nincs mozgásban, ideértve a hordozható beltéri légkondicionáló berendezéseket is;
24. „mobil”: működés közben szokásos körülmények között mozgásban van;
25. „egykomponensű hab”: egyterű aeroszoladagolóban, szabad vagy részben kötött, folyékony halmazállapotban tárolt habvegyület, amely az adagolóból való távozásakor kitágul és megszilárdul;
26. „hűtőkamion”: elsősorban áruszállításra tervezett és gyártott, hűtőegységgel felszerelt, 3,5 tonnánál nagyobb össztömegű gépjármű;
27. „hűtőpótkocsi”: kamion vagy vontató általi vontatásra, elsősorban áruszállításra tervezett és gyártott, hűtőegységgel felszerelt jármű;
28. „technikai aeroszol”: termékek és berendezések karbantartása, javítása, tisztítása, tesztelése, rovarmentesítése és gyártása, berendezések telepítése és más alkalmazások során felhasznált aeroszoladagoló;
29. „szivárgásészlelő rendszer”: fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgását jelző, mechanikus, elektromos vagy elektronikus kalibrált készülék, amely szivárgás észlelésekor riasztja az üzemeltetőt;
30. „vállalkozás”: olyan természetes vagy jogi személy, aki:
a)
fluortartalmú üvegházhatású gázokat gyárt, felhasznál, visszanyer, gyűjt, újrahasznosít, regenerál vagy ártalmatlanít;
b)
fluortartalmú üvegházhatású gázokat vagy ilyen gázokat tartalmazó termékeket vagy berendezéseket importál vagy exportál;
c)
fluortartalmú üvegházhatású gázokat vagy ilyen gázokat tartalmazó, illetve ilyen gázokkal működtetett termékeket vagy berendezéseket hoz forgalomba;
d)
fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, illetve ilyen gázokkal működtetett berendezéseket telepít, szervizel, tart karban, javít, ellenőriz szivárgás tekintetében, vagy helyez használaton kívül;
e)
fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, illetve ilyen gázokkal működtetett berendezések üzemeltetője;
f)
a II. mellékletben felsorolt gázokat gyárt, importál, exportál, hoz forgalomba vagy ártalmatlanít;
g)
a II. mellékletben felsorolt gázokat tartalmazó termékeket vagy berendezéseket hoz forgalomba;
31. „alapanyag”: olyan fluortartalmú üvegházhatású gáz vagy a II. mellékletben felsorolt anyag, amelynek eredeti összetétele egy kémiai átalakulás során teljes mértékben megváltozik, és amelynek kibocsátása jelentéktelen;
32. „kereskedelmi célú felhasználás”: termékeknek a kiskereskedelemben és az élelmiszerellátó helyeken a végfelhasználó számára való értékesítés céljából történő tárolása, bemutatása vagy kiadása;
33. „tűzvédelmi berendezés”: tűzmegelőzési és tűzelfojtási alkalmazásokban használt berendezések és rendszerek, ideértve a tűzoltó készülékeket is;
34. „szerves Rankine-ciklus”: fluortartalmú üvegházhatású gázt kondenzált formában tartalmazó körfolyamat, amely a hőforrásból származó hőt villamos energiává vagy mozgási energiává alakítja;
35. „katonai felszerelés”: kifejezetten katonai célokra szánt, a tagállamok alapvető biztonsági érdekeinek védelméhez szükséges fegyverek, lőszerek és hadianyagok;
36. „elektromos kapcsolóberendezés”: minden olyan kapcsolókészülék, illetve annak vezérlő-, mérő-, védő- és szabályozóberendezéssel ellátott szerelvénye, a hozzá tartozó csatlakozókkal, tartozékokkal, készülékházzal és tartószerkezetekkel együtt, amely villamos energia termelésére, átvitelére, elosztására és átalakítására szolgál.
37. „csoportaggregátos központi hűtőrendszerek”: kettő, vagy annál több párhuzamosan üzemeltetett kompresszorból álló rendszer, amelyek egy vagy több közös kondenzátorhoz és több hűtőberendezéshez, például bemutatóvitrinekhez, hűtőszekrényekhez, mélyhűtőkhöz vagy hűtött raktárhelyiségekhez csatlakoznak.
38. „kaszkádrendszerek felső fokozatú hűtőköre”: olyan közvetett, közepes hőmérsékletű rendszerek felső fokozatú hűtőköre, amelyben kettő, vagy annál több különálló hűtőkör kombinációjának sorba kapcsolása révén a felső fokozatú hűtőkör elnyeli az alsó fokozatú közepes hőmérsékletű hűtőkörből származó kondenzátorhőt.
39. „osztott mono légkondicionáló rendszerek”: olyan beltéri légkondicionáló rendszerek, amelyek egy kültéri egységből és egy beltéri egységből állnak, az egységeket hűtőcsövek kapcsolják össze, és a rendszert a használat helyén kell telepíteni.
II. FEJEZET
TÁROZÁS
3. cikk
Fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának-megelőzése
(1) Tilos fluortartalmú üvegházhatású gázokat szándékosan a légkörbe kibocsátani, amennyiben a kibocsátás a rendeltetésszerű használat szempontjából műszakilag nem indokolt.
(2) A fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó berendezések üzemeltetőinek óvintézkedéseket kell tenniük az ilyen gázok véletlen kibocsátásának (a továbbiakban: a szivárgás) megelőzése érdekében. Az üzemeltetőknek meg kell tenniük minden műszakilag és gazdaságilag megvalósítható intézkedést a fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgásának minimálisra csökkentése érdekében.
(3) A fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgásának észlelése esetén az üzemeltetőnek haladéktalanul gondoskodnia kell a berendezés javításáról.
A 4. cikk (1) bekezdése értelmében szivárgásvizsgálat hatálya alá tartozó berendezések esetében, amennyiben kijavították a berendezés szivárgását, a üzemeltetőnek gondoskodnia kell arról, hogy képesítéssel rendelkező természetes személyek a javítást követő egy hónapon belül ellenőrizzék a berendezést annak megállapítása céljából, hogy a javítás eredményes volt-e.
(4) A 10. cikk (1) bekezdésének a)-c) pontjában említett feladatokat végző természetes személyeknek rendelkezniük kell a 10. cikk (4) és (7) bekezdése szerinti képesítéssel, és óvintézkedéseket kell tenniük a fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgásának megelőzése érdekében.
A 4. cikk (2) bekezdése a)-d pontjában felsorolt berendezések telepítését, szervizelését, karbantartását, javítását vagy használaton kívül helyezését végző vállalkozásoknak rendelkezniük kell a 10. cikk (6) és (7) bekezdése szerinti képesítéssel, és óvintézkedéseket kell tenniük a fluortartalmú gázok szivárgásának megelőzése érdekében.
4. cikk
Szivárgásvizsgálat
(1) A legalább 5 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő mennyiségű, nem hab formájában tárolt fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó berendezések üzemeltetőinek gondoskodniuk kell a berendezések szivárgásvizsgálatáról.
A kevesebb mint 10 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó hermetikusan zárt berendezések nem tartoznak az e cikk szerinti szivárgásvizsgálat hatálya alá, amennyiben e berendezések hermetikusan lezárt voltát címke igazolja.
Nem tartozik e cikk szerinti szivárgásvizsgálat hatálya alá az elektromos kapcsolóberendezés, amennyiben megfelel a következő feltételek valamelyikének:
a)
igazolt szivárgási mértéke a gyártó műszaki leírásában foglaltak szerint évente kevesebb mint 0,1 %, és ennek megfelelően címkéztek fel, nem tartoznak az e cikk szerinti szivárgásvizsgálat hatálya alá.
b)
egy a nyomást és sűrűséget ellenőrző eszközzel vannak felszerelve, vagy
c)
6 kg-nál kevesebb fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaz.
(2) Az (1) bekezdés a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó alábbi berendezések üzemeltetőire vonatkozik:
a)
helyhez kötött hűtőberendezések;
b)
helyhez kötött légkondicionáló berendezések;
c)
helyhez kötött hőszivattyúk;
d)
helyhez kötött tűzvédelmi berendezések;
e)
hűtőkamionok és -pótkocsik hűtőegységei;
f)
elektromos kapcsolóberendezések;
g)
szerves Rankine-ciklusok.
Az első albekezdés a)-e) pontjában említett berendezések vonatkozásában a vizsgálatot a 10. cikkben előírt szabályoknak megfelelően képesített természetes személy végzi.
Az (1) bekezdés első albekezdéstől eltérve, a kevesebb mint 3 kg fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó berendezés, vagy a hermetikusan zárt berendezés, amelyet ilyenként címkéztek fel, és kevesebb mint 6 kg fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaz 2016. december 31-ig nem tartozik a szivárgásvizsgálatra vonatkozó követelmény hatálya alá.
(3) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálatokat az alábbiakban meghatározott gyakorisággal kell elvégezni:
a)
a legalább 5 tonna, de kevesebb mint 50 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő mennyiségű fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó berendezéseken legalább 12 havonta, illetve amennyiben szivárgásészlelő rendszert szereltek fel, legalább 24 havonta;
b)
a legalább 50 tonna, de kevesebb mint 500 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő mennyiségű fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó berendezéseken legalább hathavonta, illetve amennyiben szivárgásészlelő rendszert szereltek fel, legalább 12 havonta;
c)
a legalább 500 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő mennyiségű fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó berendezéseken legalább háromhavonta, illetve amennyiben szivárgásészlelő rendszert szereltek fel, legalább hathavonta.
(4) A (2) bekezdés d) pontjában említett, az (1) bekezdés szerinti, tűzvédelmi berendezésre vonatkozó követelmény a következő két feltétel teljesülése esetén tekintendő teljesültnek:
a)
az ISO 14520 vagy az EN 15004 szabvány szerinti ellenőrzési rend működik, és
b)
a tűzvédelmi berendezést a (3) bekezdésben előírt gyakorisággal ellenőrzik.
(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja e cikk (1) bekezdésével összhangban az említett bekezdésben foglalt minden egyes berendezéstípus tekintetében elvégzendő szivárgásvizsgálatokra vonatkozó követelményeket, azonosíthatja a berendezések legnagyobb valószínűséggel szivárgó alkatrészeit, valamint hatályon kívül helyezhető a 842/2006/EK rendelet 3. cikkének (7) bekezdése szerint elfogadott jogi aktusokat. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
5. cikk
Szivárgásészlelő rendszerek
(1) A legalább 500 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő mennyiségű fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó, a 4. cikk (2) bekezdésének a)-d) pontjában felsorolt berendezések üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy a berendezés fel legyen szerelve szivárgásészlelő rendszerrel, amely szivárgás esetén riasztja az üzemeltetőt vagy egy szervizelő vállalkozást.
(2) A legalább 500 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő mennyiségű fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó, a 4. cikk (2) bekezdésének f) és g) pontjában felsorolt és 2017. január 1-jétől telepített berendezések üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy a berendezés fel legyen szerelve szivárgásészlelő rendszerrel, amely szivárgás esetén riasztja az üzemeltetőt vagy egy szervizelő vállalkozást.
(3) Az e cikk (1) vagy (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, a 4. cikk (2) bekezdésének a)-d) és g) pontjában felsorolt berendezések üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy a szivárgásészlelő rendszereket megfelelő működésük biztosítása érdekében legalább tizenkét havonta ellenőrizzék.
(4) Az e cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, a 4. cikk (2) bekezdése negyedik albekezdésének f) pontjában említett berendezések üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy a szivárgásészlelő rendszereket megfelelő működésük biztosítása érdekében legalább 6 évente ellenőrizzék.
6. cikk
Nyilvántartás
(1) A 4. cikk (1) bekezdése értelmében a szivárgás szempontjából megvizsgálandó berendezések üzemeltetőinek mindegyik ilyen berendezésre vonatkozóan nyilvántartást kell létrehozniuk és vezetniük, amely tartalmazza a következő adatokat:
a)
a beépített, fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyisége és típusa;
b)
a telepítés, karbantartás vagy szervizelés során, vagy szivárgás miatt hozzáadott fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyisége;
c)
a beépített fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyiségeit újrahasznosították vagy regenerálták-e, feltüntetve az újrahasznosító vagy regeneráló létesítmény nevét és címét és adott esetben a képesítési igazolás számát is;
d)
a visszanyert, fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyisége;
e)
a berendezés üzembe helyezését, szervizelését, karbantartását és adott esetben javítását vagy használaton kívül helyezését végző vállalkozás azonosító adatai, beleértve adott esetben a képesítési igazolás számát;
f)
a 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerint végzett vizsgálatok időpontjai és eredményei;
g)
a berendezés használaton kívül helyezése esetén a fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerésére és ártalmatlanítására tett intézkedések.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett nyilvántartás nem szerepel az illetékes tagállami hatóságok által létrehozott adatbázisban, a következő szabályok alkalmazandók:
a)
az (1) bekezdésben említett üzemeltetőknek legalább öt évig meg kell őrizniük az említett bekezdésben említett nyilvántartást.
b)
az üzemeltetők számára az (1) bekezdés e) pontjában említett tevékenységeket végző vállalkozásoknak legalább öt évig meg kell őrizniük a nyilvántartás egy példányát.
Az (1) bekezdésben említett nyilvántartást kérelemre az érintett tagállam illetékes hatósága vagy a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. Amennyiben az ilyen nyilvántartás környezeti információt tartalmaz, az adott esettől függően a 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) vagy az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) alkalmazandó.
(3) A 11. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában, a fluortartalmú üvegházhatású gázokat más, a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett tevékenységeket végző vállalkozások részére szolgáltató vállalkozásoknak nyilvántartást kell létrehozniuk a fluortartalmú üvegházhatású gázok vásárlóival kapcsolatos lényeges adatokról, amely tartalmazza a következő információkat:
a)
a vásárlók képesítési igazolásának azonosító száma; és
b)
az általuk vásárolt fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyiségét.
A fluortartalmú üvegházhatású gázokat szolgáltató vállalkozásoknak legalább öt évig meg kell őrizniük az ilyen nyilvántartást.
A fluortartalmú üvegházhatású gázokat szolgáltató vállalkozásoknak a nyilvántartást kérelemre az érintett tagállam illetékes hatósága vagy a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk. Amennyiben a nyilvántartás környezeti információt tartalmaz, az adott esettől függően a 2003/4/EK irányelv vagy az 1367/2006/EK rendelet alkalmazandó.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett nyilvántartás formátumát, valamint létrehozásának és vezetésének módját. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
7. cikk
Fluortartalmú üvegházhatású gázok gyártással kapcsolatos kibocsátása
(1) A fluortartalmú vegyületek gyártóinak meg kell tenniük minden szükséges óvintézkedést annak érdekében, hogy
a)
az előállítás;
b)
a szállítás; és
c)
a tárolás.
során a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátását.
Ez a cikk alkalmazandó az üvegházhatású gázok melléktermékként történő előállítására is.
(2) A 11. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, tilos a fluortartalmú üvegházhatású gázok és a II. mellékletben felsorolt gázok forgalomba hozatala, kivéve, ha - az esettől függően - a gyártó vagy az importőr az ilyen forgalomba hozatalkor bizonyítja, hogy a gyártási folyamat során - beleértve a fentebb említett gázok előállításához szükséges alapanyagok gyártását is - melléktermékként keletkező trifluor-metánt a rendelkezésre álló legjobb technikáknak megfelelően ártalmatlanítják vagy további felhasználás céljából visszanyerik.
Ezt a követelményt 2015. június 11-től kell alkalmazni.
8. cikk
Visszanyerés
(1) A nem hab formájában tárolt fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, helyhez kötött berendezések és hűtőkamionok vagy hűtőpótkocsik hűtőegységei üzemeltetőinek e gázok újrahasznosítása, regenerálása vagy ártalmatlanítása céljából gondoskodniuk kell arról, hogy e gázok visszanyerését olyan természetes személyek végezzék, akik rendelkeznek a 10. cikkben előírt megfelelő képesítéssel.
Ez a kötelezettség az alábbi berendezések üzemeltetőire vonatkozik:
a)
a helyhez kötött hűtő-, a helyhez kötött légkondicionáló és a helyhez kötött hőszivattyú-berendezések hűtőköre;
b)
a hűtőkamionok vagy hűtőpótkocsik hűtőegységeinek hűtőköre
c)
fluortartalmú üvegházhatású gázokból előállított oldószereket tartalmazó helyhez kötött berendezések;
d)
helyhez kötött tűzvédelmi berendezések;
e)
helyhez kötött elektromos kapcsolóberendezések.
(2) A fluortartalmú üvegházhatású gáz tárolására szolgáló tartályt közvetlenül az ártalmatlanítása előtt használó vállalkozás gondoskodik a maradékgázok megfelelő visszanyeréséről azok újrahasznosításának, regenerálásának vagy ártalmatlanításának biztosítása érdekében.
(3) Az (1) bekezdésben nem szereplő, fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések, így többek között a mobil berendezések üzemeltetőinek - amennyiben ez műszakilag megoldható és nem jár aránytalan költségekkel - gondoskodniuk kell a gázoknak az újrahasznosítás, regenerálás vagy ártalmatlanítás céljából történő, megfelelően képesített természetes személyek általi visszanyeréséről, illetve a gázok visszanyerés nélküli ártalmatlanításáról.
A 2006/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) hatálya alá nem tartozó közúti járművek légkondicionáló berendezéseiből származó fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerését megfelelően képesített természetes személyeknek kell végezniük.
A 2006/40/EK irányelv hatálya alá tartozó gépjárművek légkondicionáló berendezéseiből kibocsátott fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerése tekintetében csak a legalább a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelő képzési igazolással rendelkező természetes személyek tekinthetők megfelelően képesített személyeknek.
9. cikk
Gyártói felelősségi rendszerek
A hatályos uniós jogszabályok sérelme nélkül a tagállamok ösztönzik a fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerésével, valamint újrahasznosításával, regenerálásával és ártalmatlanításával kapcsolatos gyártói felelősségi rendszerek létrehozását.
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az első bekezdés alapján tett intézkedéseikről.
10. cikk
Képzés és képesítés
(1) A (5) bekezdésben említett minimumkövetelmények alapján a tagállamok képesítési programokat - beleértve az értékelési folyamatokat is - hoznak létre, illetve a meglévő programokat e minimumkövetelmények alapján kiigazítják. A tagállamok biztosítják, hogy rendelkezésre álljon képzés a következő feladatokat végző természetes személyek számára:
a)
a 4. cikk (2) bekezdésének a)-f) pontjában felsorolt berendezések telepítése, szervizelése, karbantartása, javítása vagy használaton kívül helyezése;
b)
a 4. cikk (2) bekezdésének a)-e) pontjában említett berendezés 4. cikk (1) bekezdése szerinti szivárgásvizsgálat;
c)
a fluortartalmú üvegházhatású gázoknak a 8. cikk (1) bekezdése szerinti visszanyerése.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy rendelkezésre álljanak a (5) bekezdésben említett minimumkövetelményeknek megfelelő képzési programok a 2006/40/EK irányelv hatálya alá tartozó gépjárművek légkondicionáló berendezéseiből kibocsátott fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerését végző természetes személyek számára.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben előírt képesítési programoknak és képzésnek az alábbiakra kell kiterjednie:
a)
alkalmazandó szabályok és műszaki szabványok;
b)
kibocsátásmegelőzés;
c)
a fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerése;
d)
a képesítési igazolásban foglalt típusú és méretű berendezések biztonságos kezelése;
e)
a fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználását felváltó vagy csökkentő releváns technológiákkal és azok biztonságos kezelésével kapcsolatos információk.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott képesítési programok keretében kibocsátott képesítési igazolások feltétele, hogy a kérelmező megfelelt egy az (1), (3) és (5) bekezdés szerint létrehozott értékelés során.
(5) A képesítési programokra vonatkozó minimumkövetelmények a 303/2008/EK-306/2008/EK rendeletekben előírt minimumkövetelmények, illetve a (12) bekezdés értelmében meghatározott minimumkövetelmények. A képzési igazolásokra vonatkozó minimumkövetelmények a 307/2008/EK rendeletben előírt minimumkövetelmények, illetve a (12) bekezdés értelmében meghatározott minimumkövetelmények. E minimumkövetelményekben az (1) és az (2) bekezdésben említett minden egyes berendezéstípusra vonatkozóan meg kell határozni a szükséges gyakorlati készségeket és elméleti ismereteket - adott esetben a különféle tevékenységek szerint megkülönböztetve -, valamint a képesítési és a képzési igazolások kölcsönös elismerésének feltételeit.
(6) A (5) bekezdésben említett minimumkövetelmények alapján a tagállamok képesítési programokat hoznak létre - illetve a meglévő programokat e minimumkövetelmények alapján kiigazítják - azon vállalkozások számára, melyek a 4. cikk (2) bekezdésének a)-d) pontjában felsorolt berendezések telepítését, szervizelését, karbantartását, javítását vagy használaton kívül helyezését egyéb felek számára végzik.
(7) A 842/2006/EK rendeletnek megfelelően kiállított meglévő képesítési igazolások és képzési igazolások továbbra is érvényben maradnak, az eredeti kiállításuk szerinti feltételeknek megfelelően.
(8) A tagállamok biztosítják, hogy az (5) és a (7) bekezdésben meghatározott képesítési programokban képesítési igazolást szerzett valamennyi természetes személy hozzáférjen a következőket érintő információkhoz:
a)
a (3) bekezdés e) pontjában említett technológiákra vonatkozó információkhoz., valamint
b)
a fluortartalmú üvegházhatású gázokhoz képest alternatívát jelentő hűtőközeget tartalmazó berendezések kezelésével kapcsolatos hatályos szabályozási követelményekhez.
(9) A tagállamok biztosítják, hogy azon természetes személyek számára, akik a (3) bekezdésben említett kérdésekkel kapcsolatos ismereteiket frissíteni szeretnék, rendelkezésre álljon képzés.
(10) A tagállamok 2017. január 1-jéig értesítik a Bizottságot a képesítési és képzési programjaikról.
A tagállamok elismerik a más tagállamok által e cikkel összhangban kibocsátott képesítési igazolásokat és képzési igazolásokat. A tagállamok nem korlátozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát vagy a letelepedési szabadságot amiatt, hogy a képesítési igazolást másik tagállamban állították ki.
(11) Minden olyan vállalkozásnak, amely egy másik vállalkozást bíz meg az (1) bekezdésben említett valamely feladat elvégzésével, meg kell tennie az ahhoz szükséges ésszerű lépéseket, hogy meggyőződjön arról, hogy az általa megbízott vállalkozás rendelkezik a szükséges feladatok elvégzéséhez az e cikk értelmében szükséges képesítési igazolásokkal.
(12) Amennyiben e cikk alkalmazása céljából úgy tűnik, hogy a képzés és a képesítés tekintetében összehangoltabb megközelítésre van szükség, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a szükséges készségekre és ismeretekre vonatkozó minimumkövetelmények kiigazítása és naprakésszé tétele, a képesítés, illetve képzés igazolására vonatkozó részletes szabályok meghatározása, a kölcsönös elismerés feltételeinek megállapítása, valamint a 842/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktusok hatályon kívül helyezése céljából. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A Bizottság az e bekezdés által ráruházott hatáskör gyakorlása során figyelembe veszi a meglévő releváns minősítési vagy képesítési rendszereket.
(13) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az e cikk (10) bekezdésében említett értesítés formátumát, és hatályon kívül helyezheti a 842/2006/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdése alapján elfogadott jogi aktusokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(14) Amennyiben - lakosságának kis száma, és ebből eredően a fenti képzés és képesítés iránti alacsony igény miatt - a képesítés és képzés biztosítása tekintetében e cikkben foglalt kötelezettségek aránytalan terhet rónának valamely tagállamra, ennek az előírásnak a más tagállamokban kiállított képesítési igazolások elismerése révén is meg lehet felelni.
Az e bekezdést alkalmazó tagállamok tájékoztatják erről a Bizottságot, amely tájékoztatja a többi tagállamot.
(15) E cikk rendelkezései semmilyen tekintetben nem korlátozzák a tagállamokat abban, hogy további képesítési és képzési programokat hozzanak létre az (1) bekezdésben említett berendezésektől eltérő berendezések tekintetében.
III. FEJEZET
FORGALOMBA HOZATAL ÉS A FELHASZNÁLÁS ELLENŐRZÉSE
11. cikk
A forgalomba hozatalra vonatkozó korlátozások
(1) Bizonyos, a III. mellékletben felsorolt termékeket és berendezéseket - a katonai felszerelések kivételével - tilos forgalomba hozni a mellékletben meghatározott időponttól, adott esetben az e termékekben vagy berendezésekben található fluortartalmú üvegházhatású gáz típusa vagy globális felmelegedési potenciálja szerinti megkülönböztetést alkalmazva.
(2) Az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az olyan berendezésekre, amelyekről a 2009/125/EK irányelv értelmében elfogadott környezetbarát tervezési követelmények megállapítják, hogy - mivel üzemelésük során nagyobb energiahatékonyság érhető el - teljes életciklusukra számított, széndioxid-egyenértékben kifejezett kibocsátásuk alacsonyabb, mint azon egyenértékű berendezéseké, amelyek megfelelnek a vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeknek és nem tartalmaznak fluorozott szénhidrogéneket.
(3) Valamely tagállam illetékes hatóságának indoklással ellátott kérését követően, és e rendelet célkitűzéseinek figyelembevételével, a Bizottság kivételes esetben, végrehajtási jogi aktusok útján legfeljebb négy évre mentességet engedélyezhet a III. mellékletben felsorolt olyan termékek és berendezések forgalomba hozatalának lehetővé tétele érdekében, amelyek fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaznak, illetve ilyen gázokkal működnek, amennyiben bizonyított, hogy:
a)
egy adott termék vagy berendezésdarab, vagy termékek vagy berendezések bizonyos kategóriái esetében nem állnak rendelkezésre alternatívák, illetve azok műszaki vagy biztonsági okokból nem alkalmazhatók; vagy
b)
a műszakilag életképes és biztonságos alternatívák alkalmazása aránytalan költségekkel járna.
Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(4) Azoknak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, vagy ilyen gázokkal működtetett berendezéseknek a telepítése, szervizelése, karbantartása, javítása vagy használaton kívül helyezése céljából, amelyek a 10. cikk alapján képesítési igazoláshoz vagy képzési igazoláshoz kötöttek, csak olyan vállalkozások értékesíthetnek, illetve vásárolhatnak fluortartalmú üvegházhatású gázokat, amelyek rendelkeznek a 10. cikk szerinti vonatkozó képesítési igazolással vagy képzési igazolással, vagy olyan vállalkozások, amelyek a 10. cikk (2) és (5) bekezdésének megfelelő képesítési igazolással vagy képzési igazolással rendelkező személyeket foglalkoztatnak. Ez a bekezdés nem akadályozza meg, hogy a képesítéssel nem rendelkező olyan vállalkozások, amelyek nem végzik az e bekezdés első mondatában említett tevékenységeket, összegyűjtsék vagy szállítsák a fluortartalmú üvegházhatású gázokat.
(5) A fluortartalmú üvegházhatású gázokkal töltött, nem hermetikusan zárt berendezések csak abban az esetben értékesíthetők a végfelhasználó számára, ha az igazolja, hogy azok telepítését a 10. cikknek megfelelően képesített vállalkozás fogja elvégezni.
(6) A Bizottság a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok alapján összegyűjti a hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú- berendezésekben, illetve habokban a fluortartalmú üvegházhatású gázokat alkalmazó helyettesítő technológiákra vonatkozó tagállami kódokkal, szabványokkal vagy jogszabályokkal kapcsolatos információkat.
A Bizottság az első albekezdés alapján összegyűjtött információkról 2017. január 1-jéig összegző jelentést tesz közzé.
12. cikk
Címkézés, valamint a termék és a berendezés ismertetője
(1) A második albekezdésben felsorolt, fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, illetve ilyen gázokkal működtetett termékek és berendezések kizárólag a megfelelő címkézéssel hozhatók forgalomba. Ez csak az alábbiakra alkalmazandó:
a)
hűtőberendezések;
b)
légkondicionáló berendezések;
c)
hőszivattyúk;
d)
tűzvédelmi berendezések;
e)
elektromos kapcsolóberendezések;
f)
fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó aeroszolos adagolók, a gyógyszerek bejuttatására szánt adagolószelepes inhalátorok kivételével;
g)
minden, fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó tartály;
h)
fluortartalmú üvegházhatású gázokból előállított oldószerek;
i)
szerves Rankine-ciklusok.
(2) A 11. cikk (3) bekezdése szerint mentesség hatálya alá tartozó termékeket vagy berendezéseket ennek megfelelően kell címkézni, annak feltüntetésével, hogy az adott terméket vagy berendezést kizárólag arra a célra lehet felhasználni, amelyre az említett cikk szerinti mentesség vonatkozik.
(3) Az (1) bekezdésben előírt címkén a következőket kell feltüntetni:
a)
tájékoztatás arról, hogy a termék vagy berendezés fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz, illetve ilyen gázokkal működik;
b)
az adott fluortartalmú üvegházhatású gázok elfogadott ipari megnevezése, vagy - ilyen megnevezés hiányában - kémiai neve;
c)
2017. január 1-jétől a termékben vagy berendezésben lévő fluortartalmú üvegházhatású gázok tömegben és CO2-egyenértékben kifejezett mennyisége, illetve az a fluortartalmú üvegházhatású gáz mennyiség, amelyre a berendezést tervezték, valamint e gázok globális felmelegedési potenciálja.
Az (1) bekezdésben előírt címkén fel kell tüntetni a következő információkat, amennyiben azok helytállóak:
a)
tájékoztatás arról, hogy a fluortartalmú üvegházhatású gázokat hermetikusan zárt berendezés tartalmazza;
b)
tájékoztatás arról, hogy a gyártó műszaki specifikációja szerint egy adott elektromos kapcsolóberendezés igazolt szivárgási mértéke kevesebb mint évi 0,1 %.
(4) A címkének jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie, és az alábbiak valamelyikét:
a)
a fluortartalmú üvegházhatású gázok töltésére vagy visszanyerésére létesített csatlakozók mellett; vagy
b)
a termék, illetve berendezés azon részén kell elhelyezni, amely a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazza.
A címkét azon tagállam hivatalos nyelvein kell feltüntetni, amelyben a terméket vagy berendezést forgalomba hozzák.
(5) A fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó habok és előre kevert poliol csak abban az esetben hozható forgalomba, ha a fluortartalmú üvegházhatású gázokat megnevezi egy az elfogadott ipari megnevezést vagy - ilyen megnevezés hiányában - a kémiai nevet tartalmazó címke. A címkén egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a hab vagy az előre kevert poliol fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz. Keményhab lapok esetében ezt az információt jól olvashatóan és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetni a lapokon.
(6) A regenerált vagy újrahasznosított fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy az anyagot regenerálták, illetve újrahasznosították, és a címkén fel kell tüntetni a tételszámra, valamint a regeneráló, illetve újrahasznosító létesítmény nevére és címére vonatkozó információkat.
(7) Az ártalmatlanítás céljából forgalomba hozott fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy a tartály tartalmát kizárólag ártalmatlanítani lehet.
(8) A közvetlen kivitel céljából forgalomba hozott fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy a tartály tartalma kizárólag közvetlen kivitelre használható.
(9) A katonai felszerelésekben való felhasználás céljából forgalomba hozott fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy a tartály tartalma kizárólag erre a célra használható.
(10) A félvezetőgyártó ágazatban a félvezető anyagok marása, vagy a gőzfázisú kémiai rétegelőállítás céljára szolgáló kamrák tisztítása céljából forgalomba hozott fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy a tartály tartalma kizárólag erre a célra használható.
(11) Az alapanyagként történő felhasználás céljából forgalomba hozott fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy a tartály tartalma kizárólag alapanyagként használható.
(12) A gyógyszerek bejuttatására szánt adagolószelepes inhalátorok előállítása céljából forgalomba hozott fluortartalmú üvegházhatású gázokat annak feltüntetésével kell címkézni, hogy a tartály tartalma kizárólag erre a célra használható.
(13) A (3) és a (5) bekezdésben említett információknak az érintett termékek és berendezések használati útmutatójában is szerepelniük kell.
A 150-es vagy annál nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések esetében ezeket az információkat a reklámozáshoz használt leírásokban is fel kell tüntetni.
(14) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az (1) és a (4)-(12) bekezdésben említett címkék formátumát, és hatályon kívül helyezheti a 842/2006/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott jogi aktusokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(15) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy adott esetben a kereskedelmi vagy a műszaki fejlődésre tekintettel a 22. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (4)-(12) bekezdésben előírt címkézési követelmények módosítása tekintetében.
13. cikk
A felhasználás ellenőrzése
(1) A kén-hexafluorid magnézium-fröccsöntésben és magnézium-fröccsöntési ötvözetek újrahasznosításában való használata tilos.
Az évente kevesebb mint 850 kg kén-hexafluoridot felhasználó létesítményekre - a magnézium-fröccsöntés és a magnézium-fröccsöntési ötvözetek újrahasznosítása tekintetében - ez a tilalom csak 2018. január 1-jétől vonatkozik.
(2) A kén-hexafluoridot tilos járművek gumiabroncsainak feltöltéséhez használni.
(3) 2020. január 1-jétől tilos a 2 500-as vagy annál nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat a legalább 40 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő hűtőközeget tartalmazó hűtőberendezések szervizeléséhez vagy karbantartásához használni.
Ez a bekezdés nem vonatkozik a katonai felszerelésekre vagy a termékek - 50 °C-os hőmérséklet alá történő hűtésére tervezett berendezésekre.
2030. január 1-jéig az első albekezdésben említett tilalom nem vonatkozik a fluortartalmú üvegházhatású gázok következő kategóriáira:
a)
azokra a legalább 2 500-as globális felmelegedési potenciállal rendelkező regenerált fluortartalmú üvegházhatású gázokra, amelyeket meglévő hűtőberendezések karbantartásához vagy szervizeléséhez használnak fel, feltéve, hogy azokat a 12. cikk (6) bekezdésének megfelelően címkével látták el.
b)
a legalább 2 500-as globális felmelegedési potenciállal rendelkező újrahasznosított fluortartalmú üvegházhatású gázokra, amelyeket meglévő hűtőberendezések karbantartásához vagy szervizeléséhez használnak fel, feltéve, hogy azokat ilyen berendezésekből nyerték vissza. Az ilyen újrahasznosított gázokat csak az a vállalkozás használhatja fel, amely karbantartás vagy szervizelés részeként azokat visszanyerte, vagy amely részére a visszanyerést karbantartás vagy szervizelés részeként elvégezték.
Az első albekezdésben említett tilalom nem vonatkozik az olyan hűtőberendezésekre, amelyek tekintetében a 11. cikk (3) bekezdése értelmében mentességet engedélyeztek.
14. cikk
Berendezések előtöltése fluorozott szénhidrogénekkel
(1) 2017. január 1-jétől a fluorozott szénhidrogénekkel töltött hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha az e berendezésekbe töltött fluorozott szénhidrogének a IV. fejezetben említett kvótarendszerben beszámításra kerültek.
(2) Az (1) bekezdésben említett, előtöltött berendezések forgalomba hozatalakor a berendezések gyártóinak és importőreinek gondoskodniuk kell az (1) bekezdés előírásainak való megfelelés teljes körű dokumentációjáról, és megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítaniuk.
2018. január 1-től kezdődően, amennyiben a berendezések olyan fluorozott szénhidrogéneket tartalmaznak, amelyeket a berendezésekbe való töltésüket megelőzően nem hoztak forgalomba, az említett berendezések importőreinek minden év március 31-ig gondoskodniuk kell arról, hogy egy auditor a megelőző naptári év tekintetében ellenőrizze a dokumentáció és a megfelelőségi nyilatkozat pontosságát. Az auditornak a következő feltételek valamelyikének meg kell felelnie:
a)
a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) szerint akkreditált; vagy
b)
az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően pénzügyi kimutatások ellenőrzésére akkreditált.
Az (1) bekezdésben említett berendezések gyártóinak és importőreinek a berendezések forgalomba hozatalát követően legalább öt évig meg kell őrizniük a dokumentációt és a megfelelőségi nyilatkozatot. Azok az importőrök, amelyek olyan előtöltött berendezéseket hoznak forgalomba, amelyek az említett berendezésbe való töltést megelőzően a forgalomba nem hozott fluorozott szénhidrogéneket tartalmaznak, gondoskodnak arról, hogy a 17. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint nyilvántartásba legyenek véve.
(3) Az (1) bekezdésben említett berendezések gyártói és importőrei a megfelelőségi nyilatkozat kiállításával felelősséget vállalnak az (1) és a (2) bekezdésben szereplő előírások teljesítéséért.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett megfelelőségi nyilatkozatra, illetve független ellenőr általi ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
IV. FEJEZET
A FORGALOMBA HOZOTT FLUOROZOTT SZÉNHIDROGÉNEK MENNYISÉGÉNEK CSÖKKENTÉSE
15. cikk
A forgalomba hozott fluorozott szénhidrogének mennyiségének csökkentése
(1) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a gyártók és az importőrök által az Unión belül évente forgalomba hozható fluorozott szénhidrogének mennyisége az adott évben ne haladja meg az V. melléklet szerint kiszámított maximális mennyiséget.
A gyártó és az importőr gondoskodik arról, hogy az általa forgalomba hozott fluorozott szénhidrogének V. melléklet szerint kiszámított mennyisége ne haladja meg a számára a 16. cikk (5) bekezdése szerint kiosztott vagy rá a 18. cikk szerint átruházott kvótát.
(2) Ez a cikk nem vonatkozik az évente kevesebb mint 100 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő fluorozott szénhidrogént gyártókra vagy importálókra.
Ez a cikk nem vonatkozik a fluorozott szénhidrogének következő kategóriáira:
a)
az Unióba ártalmatlanítás céljából importált fluorozott szénhidrogének;
b)
a gyártó által takarmányalapanyagként felhasznált, vagy a gyártó vagy importőr által vállalkozásoknak alapanyagként történő felhasználás céljából közvetlenül átadott fluorozott szénhidrogének;
c)
a gyártó vagy importőr által vállalkozásoknak az Unióból történő kivitel céljából közvetlenül átadott fluorozott szénhidrogének, amennyiben azokat ezt követően - a kivitelt megelőzően - az Unióban nem bocsátják semmilyen más fél rendelkezésére;
d)
a gyártó vagy importőr által katonai felszerelésekben való felhasználás céljából közvetlenül átadott fluorozott szénhidrogének;
e)
a gyártó vagy importőr által a félvezetőgyártó ágazatban működő vállalkozásoknak a félvezető anyagok marása, vagy a gőzfázisú kémiai rétegelőállítás céljára szolgáló kamrák tisztítása céljából közvetlenül átadott fluorozott szénhidrogének;
f)
2018. január 1-jétől kezdődően a gyártó vagy importőr által gyógyszerek bejuttatására szánt adagolószelepes inhalátorokat gyártó vállalkozásoknak közvetlenül átadott fluorozott szénhidrogének.
(3) E cikk, valamint a 16., 18., 19. és 25. cikk nem alkalmazandó az előre kevert poliolban található fluorozott szénhidrogénekre.
(4) Valamely tagállam illetékes hatóságának indoklással ellátott kérésére és e rendelet célkitűzéseinek figyelembevételével a Bizottság kivételes esetben, végrehajtási jogi aktusok útján legfeljebb négy évre mentességet engedélyezhet annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben meghatározott, kvótára vonatkozó követelmény alól mentesítsen meghatározott alkalmazásokban való felhasználásra szánt fluorozott szénhidrogéneket, illetve a termékek vagy berendezések bizonyos kategóriáit, amennyiben a kérelmező bizonyította, hogy:
a)
e konkrét alkalmazások, termékek vagy berendezések esetében nem állnak rendelkezésre alternatívák, illetve azok műszaki vagy biztonsági okokból nem alkalmazhatók; és
b)
nem biztosítható oly módon a fluorozott szénhidrogénekkel való megfelelő ellátás, hogy az ne járjon aránytalan költségekkel.
Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
16. cikk
A fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvóták kiosztása
(1) A Bizottság 2014. október 31-ig végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 842/2006/EK rendelet 6. cikke szerint adatokat közlő gyártókra és importőrökre vonatkozó referenciaértéket a 2009 és 2012 között a gyártó vagy az importőr által - azok jelentései szerint - forgalomba hozott fluorozott szénhidrogének mennyiségének éves átlaga alapján. A referenciaértékeket e rendelet V. mellékletének megfelelően kell kiszámítani.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(2) Azok a gyártók vagy importőrök, amelyek a 842/2006/EK rendelet 6. cikke szerint az (1) bekezdésben említett referencia-időszakra vonatkozóan nem jelentették be a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalát, nyilatkozhatnak arról, hogy a következő évben fluorozott szénhidrogéneket szándékoznak forgalomba hozni.
A nyilatkozatot a Bizottságnak kell címezni, és abban meg kell határozni a fluorozott szénhidrogének típusát és várhatóan forgalomba hozott mennyiségét.
A Bizottság e nyilatkozatok benyújtásának határidejéről közleményt tesz közzé. A nyilatkozat e cikk (2) és (4) bekezdése szerinti benyújtása előtt a vállalkozásoknak be kell jegyeztetniük magukat a 17. cikk szerinti nyilvántartásba.
(3) A Bizottság 2017. október 31-ig, majd azt követően háromévente újraszámítja az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett gyártókra és importőrökre vonatkozó referenciaértékeket a 2015. január 1-jétől jogszerűen forgalomba hozott fluorozott szénhidrogének 19. cikk szerint bejelentett mennyiségének a rendelkezésre álló évek tekintetében kiszámított éves átlaga alapján. A Bizottság e referenciaértékeket végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(4) Azok a gyártók vagy importőrök, amelyek számára referenciaértéket állapítottak meg, további várható mennyiséget jelenthetnek be a (2) bekezdésben meghatározott eljárás szerint.
(5) A Bizottság a VI. mellékletben foglalt kiosztási mechanizmust alkalmazva 2015-től kezdődően minden évre kiosztja az egyes gyártók és importőrök számára a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvótákat.
Kvóta csak az Unióban letelepedett gyártók vagy importőrök részére osztható ki, illetve azon gyártók vagy importőrök részére, amelyek az Unióban letelepedett egyedüli képviselőt bíztak meg az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés biztosítása céljából. Az egyedüli képviselő lehet ugyanaz, mint az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 8. cikke értelmében megbízott egyedüli képviselő.
Az egyedüli képviselőnek meg kell felelnie a gyártók és importőrök tekintetében e rendelet által támasztott valamennyi kötelezettségnek.
17. cikk
Nyilvántartás
(1) A Bizottság 2015. január 1-jéig létrehozza a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvóták elektronikus nyilvántartását, és biztosítja annak működését. (a továbbiakban: a nyilvántartás)
Kötelező bejegyeztetniük magukat a nyilvántartásba a következőknek:
a)
azok a gyártók és importőrök, amelyek a 16. cikk (5) bekezdése értelmében fluorozott szénhidrogénekre vonatkozóan forgalombahozatali kvótát kaptak;
b)
azok a vállalkozások, amelyekre a 18. cikk értelmében kvótát ruháztak át;
c)
azok a gyártók és importőrök, amelyek jelezték, hogy szándékukban áll benyújtani a 16. cikk (2) bekezdése szerinti nyilatkozatot;
d)
azok a gyártók és importőrök, amelyek a 15. cikk (2) bekezdése második albekezdésének a)-g) pontjában felsorolt célokra fluorozott szénhidrogéneket szolgáltatnak, illetve azok a vállalkozások, amelyek ilyen célokra fluorozott szénhidrogéneket kapnak;
e)
azok az importőrök, amelyek a 14. cikknek megfelelően olyan előtöltött berendezéseket hoznak forgalomba, amelyek a berendezésbe való töltést megelőzően forgalomba nem hozott fluorozott szénhidrogéneket tartalmaznak.
A bejegyeztetést a Bizottságnak benyújtott kérelem útján kell végrehajtani, a Bizottság által meghatározandó eljárásoknak megfelelően.
(2) A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktusok útján biztosíthatja a nyilvántartás zavartalan működését. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(3) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a bejegyzett gyártók és importőrök e nyilvántartáson keresztül tájékoztatást kapjanak a kiosztott kvótákról, valamint a kvóták kiosztási időszak alatti bármely módosításáról.
(4) A tagállamok illetékes hatóságai - a vámhatóságokat is beleértve - tájékoztatás céljából hozzáférést kapnak a nyilvántartáshoz.
18. cikk
Kvóták átruházása és a kvótáknak az importált berendezésekben lévő fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatala céljából történő felhasználásának az engedélyezése
(1) Bármely gyártó vagy importőr, amelyre vonatkozóan a 16. cikk (1) vagy (3) bekezdése szerint referenciaértéket állapítottak meg, és amely a 16. cikk (5) bekezdése értelmében kvótát kapott, a 17. cikk (1) bekezdésében említett nyilvántartásban teljes egészében vagy részben átruházhatja kvótáját az Unión belül egy másik gyártóra vagy importőrre, illetve egy másik olyan gyártóra vagy importőrre, amelynek az Unióban való képviseletét a 16. cikk (5) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említett egyedüli képviselő látja el.
(2) Valamennyi olyan gyártó vagy importőr, amelynek részére a 16. cikk (1) és (3) bekezdése értelmében kvótát osztottak ki, vagy amelynek részére az e cikk (1) bekezdése szerint kvótát ruháztak át, engedélyezheti, hogy valamely más vállalkozás felhasználja a kvótáját a 14. cikkben foglaltak céljára.
Azon gyártók vagy importőrök, amelyek részére kizárólag a 16. cikk (2) bekezdése szerinti nyilatkozat alapján osztottak ki kvótát, csak abban az esetben engedélyezhetik, hogy valamely más vállalkozás felhasználja a kvótájukat a 14. cikkben foglaltak céljára, ha az engedélyező gyártó vagy importőr a megfelelő mennyiségű fluorozott szénhidrogént ténylegesen átadja.
A 15. és a 16. cikk, valamint a 19. cikk (1) és (6) bekezdése alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy az engedélyező gyártó vagy importőr az adott mennyiségű fluorozott szénhidrogént az engedély megadásakor hozza forgalomba. A Bizottság kérheti, hogy az engedélyező gyártó vagy importőr igazolja, hogy fluorozott szénhidrogének szolgáltatásával foglalkozik.
V. FEJEZET
JELENTÉSTÉTEL
19. cikk
Az I. vagy II. mellékletben felsorolt anyagok előállítására, behozatalára, kivitelére, alapanyagként történő felhasználására és ártalmatlanítására vonatkozó jelentéstétel
(1) Minden olyan gyártó, importőr és exportőr, amely az előző naptári évben fluortartalmú üvegházhatású gázokból és a II. mellékletben felsorolt gázokból egy metrikus tonnánál vagy 100 tonna CO2-egyenértéknél nagyobb mennyiséget állított elő, importált vagy exportált, 2015. március 31-ig és azt követően évente köteles jelentésben közölni a Bizottsággal a VII. mellékletben meghatározott, az adott naptári évben az egyes anyagokra vonatkozó adatokat. E bekezdés azokra a vállalkozásokra is alkalmazandó, amelyek a 18. cikk (1) bekezdése szerint részesülnek kvótában.
(2) Minden olyan vállalkozás, amely az előző naptári évben fluortartalmú üvegházhatású gázokból és a II. mellékletben felsorolt gázokból egy metrikus tonnánál vagy 1 000 tonna CO2-egyenértéknél nagyobb mennyiséget ártalmatlanított, 2015. március 31-ig és azt követően évente köteles jelentésben közölni a Bizottsággal a VII. mellékletben meghatározott, az adott naptári évben az egyes anyagokra vonatkozó adatokat.
(3) Minden olyan vállalkozás, amely az előző naptári évben fluortartalmú üvegházhatású gázokból 1 000 tonna CO2-egyenértéknél nagyobb mennyiséget használt fel alapanyagként, 2015. március 31-ig és azt követően évente köteles jelentésben közölni a Bizottsággal a VII. mellékletben meghatározott, az adott naptári évben az egyes anyagokra vonatkozó adatokat.
(4) Minden olyan vállalkozás, amely az előző naptári évben a termékekben és berendezésekben található fluortartalmú üvegházhatású gázokból és a termékekben és berendezésekben található, II. mellékletben felsorolt gázokból 500 tonna CO2-egyenértéknél nagyobb mennyiséget hozott forgalomba, 2015. március 31-ig és azt követően évente köteles jelentésben közölni a Bizottsággal a VII. mellékletben meghatározott, az adott naptári évben az egyes anyagokra vonatkozó adatokat.
(5) Azok az importőrök, amelyek olyan előtöltött berendezéseket hoznak forgalomba, amelyek a berendezésbe való töltést megelőzően a forgalomba nem hozott fluorozott szénhidrogéneket tartalmaznak, a 14. cikk (2) bekezdése szerint kiállított ellenőrzési dokumentációt nyújtanak be a Bizottságnak.
(6) 2015. június 30-ig és azt követően évente minden olyan vállalkozás, amely az (1) bekezdés értelmében köteles jelentést tenni a 10 000 tonna CO2-egyenértéknek megfelelő, vagy azt meghaladó fluorozott szénhidrogén előző naptári évben történt forgalomba hozataláról, gondoskodik továbbá arról, hogy az adatok pontosságát független auditor ellenőrizze. Az auditornak a következő feltételek egyikének meg kell felelnie:
a)
a 2003/87/EK irányelv szerint akkreditált; vagy
b)
az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően pénzügyi kimutatások ellenőrzésére akkreditált.
A vállalkozásoknak legalább öt évig meg kell őrizniük az ellenőrzésről készült jelentést. Az ellenőrzésről készült jelentésbe kérelemre betekintést kell biztosítani az érintett tagállam illetékes hatósága és a Bizottság számára.
(7) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az e cikkben említett jelentések formátumát és benyújtásának módját.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(8) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz az e cikk értelmében a részére átadott információk bizalmas kezelése érdekében.
20. cikk
A kibocsátási adatok összegyűjtése
A tagállamok az e rendeletben említett érintett ágazatok számára jelentéstételi rendszereket hoznak létre annak érdekében, hogy ily módon a lehető legtöbb kibocsátási adat álljon a rendelkezésükre.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
21. cikk
Felülvizsgálat
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által elfogadott új, a felsorolt anyagok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó értékelő jelentések vagy a montreali jegyzőkönyv tudományos értékelő testületének a felsorolt anyagok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó új jelentései alapján naprakésszé tegye az I., II. és IV. mellékletet.
(2) A 19. cikknek megfelelően bejelentett, forgalomba hozatallal kapcsolatos információk és a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos, a 20. cikk szerint rendelkezésre bocsátott információk, valamint a tagállamoktól érkező idevágó információk alapján a Bizottság figyelemmel kíséri e rendelet alkalmazását és hatásait.
A Bizottság legkésőbb 2020. december 31-ig jelentést tesz közzé a fluorozott szénhidrogének uniós piacon való elérhetőségéről.
A Bizottság e rendelet hatásairól legkésőbb 2022. december 31-ig átfogó jelentést tesz közzé, amely mindenekelőtt a következőket tartalmazza:
a)
a fluorozott szénhidrogének iránt 2030-ig és azt követően jelentkező keresletre vonatkozó előrejelzés;
b)
annak értékelése, hogy az Unió és tagállamai részéről szükség van-e további intézkedésekre a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén már meglévő, illetve az új nemzetközi kötelezettségek fényében;
c)
az alternatív hűtőközegekre való átálláshoz kapcsolódó európai és nemzetközi szabványok, biztonságra vonatkozó nemzeti jogszabályok és tagállami építési kódexek áttekintése;
d)
a III. mellékletben fel nem sorolt termékek és berendezések esetében a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések műszakilag megvalósítható és költséghatékony alternatívái rendelkezésre állásának az áttekintése, az energiahatékonysági szempontok figyelembevételével.
(3) A Bizottság legkésőbb 2017. július 1-jéig jelentést tesz közzé, amelyben értékeli a III. melléklet 13. pontja szerinti tilalmat, megvizsgálva mindenekelőtt a szóban forgó rendelkezésben említett csoportaggregátos központi hűtőrendszerek költséghatékony, műszakilag megvalósítható, energiahatékony és megbízható alternatíváinak a rendelkezésre állását. E jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a III. melléklet 13. pontja szerinti rendelkezés módosítása céljából.
(4) A Bizottság legkésőbb 2020. július 1-jéig jelentést tesz közzé, amelyben megvizsgálja, hogy léteznek-e olyan költséghatékony, műszakilag megvalósítható, energiahatékony és megbízható alternatívák, amelyek az új, középfeszültségű másodlagos kapcsolóberendezésekben és az új, kis méretű, osztott mono légkondicionáló rendszerekben lehetővé teszik a fluortartalmú üvegházhatású gázok felváltását, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a III. mellékletben szereplő lista módosítása céljából.
(5) A Bizottság legkésőbb 2017. július 1-jéig jelentést tesz közzé, amelyben értékeli a kvótakiosztási módszert - az ingyenes kvótakiosztás hatásait is beleértve -, valamint az e rendelet tagállami végrehajtásának és adott esetben egy, a fluorozott szénhidrogénekről szóló esetleges nemzetközi megállapodásnak a költségeit. E jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az alábbiak céljából:
a)
a kvótakiosztási rendszer módosítása;
b)
az esetleges bevételek megfelelő elosztási módszerének a kialakítása.
(6) A Bizottság legkésőbb 2017. január 1-jéig jelentést tesz közzé, amelyben megvizsgálja a fluortartalmú üvegházhatású gázok felváltását vagy használatának csökkentését célzó, alternatív hűtőközegek biztonságos kezelésével kapcsolatban természetes személyek részére nyújtandó képzésre vonatkozó uniós jogszabályokat, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a vonatkozó uniós jogszabályok módosítása céljából.
22. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság 12. cikk (15) bekezdésében és 21. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. június 10-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb az ötéves időszak lejártát megelőzően legkésőbb kilenc hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik további ötéves időtartamokra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12. cikk (15) bekezdésében és a 21. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 12. cikk (15) bekezdésének és a 21. cikk (1) bekezdésének értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
23. cikk
Konzultációs fórum
A Bizottság e rendelet végrehajtása során biztosítja a tagállamok képviselőinek, valamint a civil társadalom - többek között a környezetvédelmi szervezetek -, a gyártók, az üzemeltetők és a képesítéssel rendelkező személyek képviselőinek a kiegyensúlyozott részvételét. E célból konzultációs fórumot hoz létre a fent említett felek számára, hogy azok a fórum keretei között ülésezve tanácsadással szolgáljanak és szakértelmet biztosítsanak a Bizottság részére e rendelet végrehajtásával kapcsolatban, különösen ami a fluortartalmú üvegházhatású gázok alternatíváinak a rendelkezésre állását illeti, ezen alternatívák használatának környezeti, műszaki, gazdasági és biztonsági vonatkozásait is beleértve. A konzultációs fórum eljárási szabályzatát a Bizottság alakítja ki, és azt közzé kell tenni.
24. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.
25. cikk
Szankciók
(1) A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
A tagállamok a szankciókra vonatkozó szabályokról legkésőbb 2017. január 1-jéig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul közlik vele az e szabályokat érintő minden későbbi módosítást is.
(2) Az (1) bekezdésben említett szankciókon túlmenően azok a vállalkozások, amelyek túllépték a 16. cikk (5) bekezdése szerint számukra kiosztott vagy a 18. cikk szerint rájuk átruházott, a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvótát, a túllépés észlelését követő kiosztási időszakra csak csökkentett kvótát kaphatnak.
A csökkentés mértékének a kvótatúllépés mértéke 200 %-ának kell lennie. Amennyiben a csökkentés mértéke meghaladja a túllépés észlelését követő kiosztási időszakra a 16. cikk (5) bekezdése értelmében kiosztandó kvótát, a vállalkozás erre a kiosztási időszakra nem kaphat kvótát, az azt követő kiosztási időszakokra kiosztandó kvótát pedig hasonlóképpen csökkenteni kell mindaddig, amíg a csökkentés teljes mértéke levonásra nem kerül.
26. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 842/2006/EK rendelet 2015. január 1-jén hatályát veszti, ez azonban nem érinti a rendelet előírásainak a rendeletben foglalt ütemterv szerinti teljesítését.
Az 1493/2007/EK, 1494/2007/EK, 1497/2007/EK, 1516/2007/EK, 303/2008/EK, 304/2008/EK, 305/2008/EK, 306/2008/EK, 307/2008/EK és 308/2008/EK rendeletek azonban továbbra is hatályban maradnak és továbbra is alkalmazandók, amennyiben és amíg a Bizottság az e rendelet értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus vagy végrehajtási jogi aktus útján hatályon kívül nem helyezi azokat.
A 842/2006/EK rendeletre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a VIII. mellékletben szereplő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.
27. cikk
Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.