РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“ и за отмяна на Решение 2007/125/ПВР на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 82, параграф 1, член 84 и член 87, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Целта на Съюза за осигуряване на високо равнище на сигурност в рамките на пространство на свобода, сигурност и правосъдие съгласно член 67, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се осъществява, inter alia, посредством мерки за предотвратяване и борба с престъпността, както и чрез мерки за координиране и сътрудничество между правоприлагащите органи и други национални органи на държавите членки, включително Европол или други компетентни органи на Съюза, и със съответните трети държави и международни организации.
(2)
За постигането на тази цел следва да бъдат предприети засилени действия на равнището на Съюза за защита на населението и благата от заплахи, които са все по-транснационални по своя характер, и за подпомагане на работата, извършвана от компетентните органи на държавите членки. Тероризмът, организираната престъпност и пътуващата престъпност, трафикът на наркотици, корупцията, престъпленията в кибернетичното пространство, трафикът на хора и оръжия, inter alia, продължават да са предизвикателство за вътрешната сигурност на Съюза.
(3)
Стратегията на Европейския съюз за вътрешна сигурност („Стратегията за вътрешната сигурност“), приета от Съвета през февруари 2010 г., представлява споделена програма за справяне с тези общи предизвикателства, свързани със сигурността. Съобщението на Комисията от 22 ноември 2010 г., озаглавено „Стратегията за вътрешна сигурност на ЕС в действие: пет стъпки към една по-сигурна Европа“ превръща принципите и насоките на стратегията в конкретни действия, като определя пет стратегически цели: разбиване на международните престъпни мрежи, предотвратяване на тероризма и мерки срещу радикализацията и набирането на терористи, повишаване на нивото на сигурност за гражданите и предприятията в киберпространството, укрепване на сигурността чрез управление на границите и подобряване на устойчивостта на Европа спрямо кризи и бедствия.
(4)
Ключови принципи, ръководещи изпълнението на Стратегията за вътрешна сигурност, следва да бъдат солидарността между държавите членки, яснотата относно разпределението на задачите, зачитането на основните права и свободи и на принципите на правовата държава, надлежното отчитане на глобалната перспектива и на връзката и необходимата съгласуваност с външната сигурност.
(5)
За да се насърчи прилагането на Стратегията за вътрешна сигурност и да се гарантира, че тя действително функционира, на държавите членки следва да се осигури подходящо финансово подпомагане от страна на Съюза, като се създаде и управлява фонд „Вътрешна сигурност“ („Фондът“).
(6)
Фондът следва да отразява необходимостта от повишена гъвкавост и опростяване, като същевременно спазва изискванията за предвидимост и гарантира справедливо и прозрачно разпределение на ресурсите с цел постигане на общите и специфичните цели, предвидени в настоящия регламент.
(7)
Ефективността на мерките и качеството на разходите представляват ръководни принципи при прилагането на фонда. Освен това фондът следва също да бъде прилаган по възможно най-ефективния и улесняващ потребителите начин.
(8)
В период на финансови ограничения за политиките на Съюза, преодоляването на икономическите трудности изисква подновена гъвкавост, новаторски организационни мерки, по-добро използване на съществуващите структури и координация между институциите и агенциите на Съюза и националните органи и с трети държави.
(9)
Необходимо е да се увеличи максимално въздействието на финансирането от Съюза чрез мобилизиране, обединяване и допълване на публични и частни финансови ресурси.
(10)
Цикълът на политиката на ЕС, установен от Съвета на 8 - 9 ноември 2010 г., има за цел да противодейства по последователен и методичен начин на най-значимите заплахи за Съюза от тежката и организираната престъпност чрез оптимално сътрудничество между компетентните служби. С цел подкрепа на този многогодишен цикъл финансирането по Инструмента, създаден с настоящия регламент („Инструментът“) следва да си служи с всички възможни методи на приложение, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4), включително по целесъобразност - непряко управление, за да гарантира навременно и ефикасно изпълнение на дейностите и проектите.
(11)
Поради правните особености, приложими към дял V от ДФЕС, не е възможно Фондът да се създаде като един-единствен финансов инструмент. Поради това фондът следва да се създаде като цялостна рамка за финансово подпомагане от Съюза в областта на вътрешната сигурност, която обхваща Инструмента и Инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите, създаден с Регламент (ЕС) № 515/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5). Тази цялостна рамка следва да се допълни от Регламент (ЕС) № 514/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(12)
На трансграничните престъпления като трафик на хора и експлоатация на незаконна имиграция от страна на престъпни организации може да се противодейства ефективно чрез полицейско сътрудничество.
(13)
Общите средства, предвидени за настоящия регламент и за Регламент (ЕС) №. 515/2014 заедно установяват финансовия пакет за целия срок на действие на Фонда, който следва да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (7) за Европейския парламент и Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
(14)
В резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2013 г. относно организираната престъпност, корупцията и изпирането на пари се отчита, че борбата срещу организираната престъпност представлява предизвикателство за Европа и се призовава за засилване на сътрудничеството между държавите членки в областта на правоприлагането, тъй като ефективното противодействие на организираната престъпност е от основно значение за защитата на законната икономика от типични престъпни явления като изпирането на незаконно придобити средства.
(15)
В цялостната рамка на Фонда финансовата помощ по Инструмента се предоставя за подпомагане на полицейското сътрудничество, обмена и достъпа до информация, предотвратяването на престъпността и борбата с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, корупцията, трафика на наркотици, трафика на хора и оръжия, експлоатацията на незаконна имиграция, сексуалната експлоатация на деца, разпространението на изображения на насилие с деца и детската порнография, киберпрестъпността, изпирането на незаконно придобити средства, защитата на населението и на критичната инфраструктура срещу инциденти, свързани със сигурността, както и ефективното управление на рисковете и кризисните ситуации, свързани със сигурността, като се отчитат общите политики (стратегии, цикли на политики, програми и планове за действие), законодателство и практическо сътрудничество.
(16)
С финансовата помощ в тези области следва по-специално да се подпомагат действия за насърчаване на трансгранични съвместни операции, достъп и обмен на информация, обмен на най-добри практики, улеснени и защитени комуникационни връзки и координация, обучение и обмен на персонал, дейности по анализ, наблюдение и оценяване, цялостни оценки на заплахите и рисковете в съответствие с установените в ДФЕС правомощия, дейности за повишаване на осведомеността, изпитване и валидиране на нови технологии, научни изследвания, придобиването на оперативно съвместимо техническо оборудване и сътрудничество между държавите членки и съответните органи на Съюза, включително Европол. Финансовата подкрепа в тези области следва да подпомага единствено действия, които съответстват на приоритетите и инициативите, установени на равнището на Съюза, по-конкретно онези от тях, които са получили подкрепата на Европейския парламент и Съвета.
(17)
Във всеобхватната рамка на стратегията на Съюза за борба с наркотиците, която се застъпва за балансиран подход, основан на едновременно намаляване в търсенето и предлагането, предоставената по настоящия инструмент финансова помощ следва да подкрепя всички действия, насочени към предотвратяване и борба с трафика на наркотици (намаляване на предлагането), и по-конкретно мерките, насочени към производството, изработването, извличането, продажбата, транспорта, вноса и износа на забранени наркотични вещества, включително притежаването и закупуването на такива вещества с цел участие в дейности за трафик на наркотици.
(18)
Подпомаганите чрез настоящия инструмент мерки в трети държави или по отношение на трети държави следва да се приети във взаимодействие и съгласувано с други действия извън Съюза, подпомагани чрез географските и тематичните инструменти на Съюза за външно подпомагане. По-специално при изпълнението на такива действия следва да се търси пълна съгласуваност с принципите и общите цели на външната дейност и външната политика на Съюза по отношение на съответната държава или регион, както и по отношение на демократичните принципи и ценности, основните свободи и права, принципите на правовата държава и суверенитета на трети държави. Мерките не следва да са предназначени за пряко подпомагането на насочени към развитието действия, а следва да допълват, когато е целесъобразно, финансовата помощ, предоставяна чрез инструментите за външна помощ. Следва да се търси също така съгласуваност с хуманитарната политика на Съюза, особено по отношение на прилагането на спешни мерки.
(19)
Инструментът следва да се прилага при пълно спазване на правата и принципите, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз и на международните задължения на Съюза.
(20)
Съгласно член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) Инструментът следва да подкрепя дейности, които гарантират закрилата на децата срещу насилие, злоупотреба, експлоатация и оставяне без надзор. Инструментът следва да подкрепя предпазни мерки и помощ за деца, които са свидетели и жертви, по-специално непридружаваните деца или децата, които по други причини се нуждаят от настойничество или попечителство.
(21)
Инструментът следва да допълни и засили дейностите, предприети с цел развиване на сътрудничество между Европол или други компетентни органи на Съюза и държавите членки с цел постигане на целите на Инструмента в областта на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността, както и управлението на кризи. Това, inter alia, означава, че при съставянето на националните си програми държавите членки следва да имат предвид разработената от Европол информационна база данни, както и аналитичните инструменти и оперативните и техническите насоки, по-конкретно информационната система на Европол (EIS), приложението на Европол за мрежа за сигурен обмен на информация (SIENA) и оценката на заплахата за ЕС от тежка и организирана престъпност.
(22)
За да се осигури еднаквото изпълнение на Фонда, бюджетът на Съюза, отпуснат за Инструмента, се усвоява чрез пряко и непряко управление, по отношение на действия от особен интерес за Съюза („действия на Съюза“), действия за спешно подпомагане и за техническа помощ, и чрез споделено управление по отношение на националните програми и действия, изискващи административна гъвкавост.
(23)
По отношение на средствата, усвоени в рамките на споделеното управление, е необходимо да се гарантира, че националните програми на държавите членки съответстват на приоритетите и целите на Съюза.
(24)
Средствата, отпуснати на държавите членки за усвояване посредством техните национални програми, следва да бъдат установени в настоящия регламент и разпределени въз основа на ясни, обективни и съпоставими критерии Посочените критерии следва да са свързани с обществените блага, които трябва да бъдат защитени от държавите членки, и със степента на финансовия им капацитет да осигурят високо равнище на вътрешна сигурност, като например броя на населението, размера на територията на държавите членки и техния брутен вътрешен продукт. Освен това, тъй като в оценката на заплахата, която организираната престъпност представлява за ЕС за 2013 г., се посочва ключовото значение на пристанищата и летищата в качеството им на входни пунктове за престъпните организации за трафик на хора и на нелегални стоки, специфичната уязвимост на посочените външни граници, която се проявява в маршрутите, използвани за различните видове трафик, следва да бъде взета предвид при разпределянето на наличните ресурси за действия, предприемани от държавите членки, като се прилагат критерии, отнасящи се до броя на пътниците и теглото на товарите, обработени през международните летища и пристанища.
(25)
За да се засилят солидарността и поделянето на отговорността за общите политики, стратегии и програми на Съюза, държавите членки следва да бъдат насърчавани да използват част от общите средства, заделени за националните им програми, за постигането на стратегическите приоритети на Съюза, определени в приложение I към настоящия регламент. За проекти, свързани с тези приоритети, приносът на Съюза към общите допустими разходи следва да бъде увеличен до 90 % в съответствие с Регламент (ЕС) № 514/2014.
(26)
Таванът на средствата, които остават на разположение на Съюза, следва да бъде в допълнение към средствата, отпуснати на държавите членки за изпълнението на техните национални програми. Това ще гарантира, че в дадена бюджетна година Съюзът е в състояние да подпомага действия, които са от особен интерес за него, като проучвания, изпитване и утвърждаване на нови технологии, транснационални проекти, изграждане на мрежи от контакти и обмен на най-добри практики, наблюдение на прилагането на съответното право на Съюза и на политиките и действията на Съюза в трети държави и по отношение на трети държави. Подпомаганите действия следва да бъдат синхронизирани с приоритетите, определени в съответните стратегии, програми, планове за действие и оценки на рисковете и заплахите на Съюза.
(27)
С цел да се допринесе за постигането на общата цел на Инструмента държавите членки следва да гарантират, че националните им програми включват дейности, насочени към всички специфични цели на Инструмента и че разпределението на средствата между целите е пропорционално на предизвикателствата и потребностите и че то гарантира, че целите могат да бъдат постигнати. Когато дадена национална програма не преследва нито една от специфичните цели или разпределените средства са под минималните проценти, определени в настоящия регламент, засегнатата държава членка следва да представи обосновка в рамките на програмата.
(28)
За да се увеличи капацитетът на Съюза да реагира незабавно в случай на инциденти, свързани със сигурността, или възникващи нови заплахи за Съюза, следва да се даде възможност за предоставяне на спешно подпомагане в съответствие с рамката, установена в Регламент (ЕС) №. 514/2014.
(29)
Финансирането от бюджета на Съюза следва да се съсредоточи върху дейности, при които интервенциите на Съюза могат да придадат добавена стойност в сравнение със самостоятелни действия на държавите членки. Тъй като Съюзът е в по-добра позиция от държавите членки да се справя с трансгранични ситуации и да предоставя платформа за общи подходи, допустимите за финансово подпомагане по силата настоящия регламент дейности следва да допринасят по-специално за укрепване на националния капацитет и капацитета на Съюза, както и за трансграничното сътрудничество и координация, изграждането на мрежи, взаимното доверие и обмена на информация и на най-добри практики.
(30)
С цел допълване или изменение на разпоредбите на настоящия инструмент относно определянето на стратегическите приоритети на Съюза на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с изменение, допълване или заличаване на стратегическите приоритети на Съюза, изброени в настоящия регламент. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(31)
При прилагането на настоящия регламент, включително подготовката на делегирани актове, Комисията следва да се консултира с експерти от всички държави членки.
(32)
Комисията следва да наблюдава прилагането на Инструмента в съответствие с приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 514/2014 с помощта на ключови показатели за оценка на резултатите и въздействието. Показателите, включващи съответни основни параметри, следва да предоставят минималната основа за оценяване на степента, в която са постигнати целите на Инструмента.
(33)
За да се отчитат постиженията на Фонда, следва да се определят общи показатели по отношение на всяка специфична цел на Инструмента. Отчитането на постиженията по отношение на специфичните цели чрез общи показатели не придава задължителен характер на прилагането на действията, свързани с посочените показатели.
(34)
Решение 2007/125/ПВР на Съвета (8) следва да бъде отменено, като се спазват преходните разпоредби, предвидени в настоящия регламент.
(35)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно укрепването на координацията и сътрудничеството между правоприлагащите органи, предотвратяването и борбата с престъпността, защитата на населението и на критичната инфраструктура срещу инциденти, свързани със сигурността, и увеличаването на капацитета на държавите членки и на Съюза за ефективно управление на рисковете и кризите, свързани със сигурността, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да предприема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(36)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(37)
В съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС и без да се засяга член 4 от посочения протокол, Ирландия е нотифицирала желанието си да участва в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(38)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС, и без да се засяга член 4 от посочения протокол, Обединеното кралство не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързано от него, нито от неговото прилагане.
(39)
Целесъобразно е срокът на прилагане на настоящия регламент да се съгласува с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (9). За тази цел настоящият регламент следва да се прилага, считано от 1 януари 2014 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Цел и приложно поле
1. С настоящия регламент се създава инструментът за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи („Инструментът“) като част от фонд „Вътрешна сигурност“ („Фондът“).
Заедно с Регламент (ЕС) № 515/2014 с настоящия регламент се създава Фондът за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. С настоящия регламент се определят:
а)
целите, допустимите действия и стратегическите приоритети за финансовото подпомагане, което се предоставя чрез Инструмента;
б)
общата рамка за изпълнението на допустимите действия;
в)
средствата, предоставяни чрез Инструмента от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г., и тяхното разпределение.
3. С настоящия регламент се предвижда прилагането на правилата, установени с Регламент (ЕС) № 514/2014.
4. Инструментът не се прилага по отношение на въпроси, които са обхванати от програма „Правосъдие“, установена с Регламент (ЕС) № 1382/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10). Инструментът може обаче да обхваща действия, чиято цел е насърчаването на сътрудничеството между съдебните и правоприлагащите органи.
5. Търси се взаимодействие, последователност и взаимно допълване с други относими финансови инструменти на Съюза, като Механизма за гражданска защита на Съюза, създаден с Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11), Хоризонт 2020, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), третата многогодишна програма за действие на Съюза в областта на здравето, създадена с Регламент (ЕС) № 282/2014 на Европейския парламент и на Съвета (13), фонд „Солидарност“ на Европейския съюзи инструментите за външна помощ, а именно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (14), Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (15), Инструментa за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (16), Инструмента за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (17), Европейския инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (18) u Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (19). Дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, не получават финансова подкрепа за същата цел от други финансови инструменти на Съюза.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„полицейско сътрудничество“ означава специфични мерки и видове сътрудничество, включващи всички компетентни органи на държавите членки, както са посочени в член 87 от ДФЕС;
б)
„обмен и достъп до информация“ означава сигурно събиране, съхраняване, обработване, анализ и обмен на информация от значение за органи, както са посочени в член 87 от ДФЕС, с оглед на предотвратяването, разкриването, разследването и наказателно преследване на престъпления, по-специално прояви на трансгранична, тежка и организирана престъпност;
в)
„предотвратяване на престъпността“ означава всички мерки, които имат за цел да намалят или по друг начин да допринесат за намаляването на престъпността и на чувството за несигурност в гражданите, както е посочено в член 2, параграф 2 от Решение 2009/902/ПВР на Съвета (20);
г)
„организирана престъпност“ означава наказуемо деяние, свързано с участие в престъпна организация, съгласно определението в Рамково решение 2008/841/ПВР на Съвета (21);
д)
„тероризъм“ означава всяко едно от умишлените деяния и престъпления, определени в Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета (22);
е)
„управление на рискове и кризи“ означава всяка мярка, свързана с оценката, предотвратяването, готовността и управлението на последиците от тероризъм, организирана престъпност и други рискове, свързани със сигурността;
ж)
„предотвратяване и готовност“ означава всяка мярка, която има за цел предотвратяването и/или намаляването на рисковете, свързани с евентуални терористични нападения или други инциденти, свързани със сигурността;
з)
„управление на последиците“ означава ефективна координация на действията, предприети на национално равнище и/или на равнището на Съюза, за реагиране при терористично нападение или друг инцидент, свързан със сигурността, и за намаляване на въздействието на последствията от него;
и)
„критична инфраструктура“ означава елемент, мрежа, система или част от нея, които са от основно значение за поддържането на жизненоважни обществени функции, здравето, безопасността, сигурността, икономическото или социалното благосъстояние на населението, и чието прекъсване, нарушаване или унищожаване би оказало значително въздействие в дадената държава членка или в Съюза в резултат на невъзможността да се запазят тези функции;
й)
„извънредна ситуация“ означава всеки инцидент, свързан със сигурността, или възникваща нова заплаха, която има или може да има значително неблагоприятно въздействие върху сигурността на населението в една или повече държави членки.
Член 3
Цели
1. Общата цел на Инструмента е да допринесе за осигуряването на високо равнище на сигурност в Съюза.
2. В рамките на общата цел, определена в параграф 1, в съответствие с приоритетите, установени в съответните стратегии, цикли на политики, програми, оценки на заплахите и рисковете на Съюза, Инструментът допринася за постигането на следните специфични цели:
а)
предотвратяване на престъпността, борба с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, и засилване на координацията и сътрудничеството между правоприлагащите органи и други национални органи на държавите членки, включително с Европол или други компетентни органи на Съюза, и със съответните трети държави и международни организации;
б)
увеличаване на капацитета на държавите членки и на Съюза за ефективно управление на рискове и кризи, свързани със сигурността, и подготвяне и защита на населението и на критичната инфраструктура срещу терористични нападения и други инциденти, свързани със сигурността.
Постигането на специфичните цели на Инструмента се оценява в съответствие с член 55, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 514/2014 чрез използване на общи показатели, посочени в приложение II към настоящия регламент, и специфичните програмни показатели, включени в националните програми.
3. С оглед постигане на целите, посочени в параграфи 1 и 2, с Инструмента се допринася за постигането на следните оперативни цели:
а)
насърчаване и разработване на мерки за повишаване на способността на държавите членки да предотвратяват престъпността и да се борят с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, по-специално чрез публично-частни партньорства, обмен на информация и на най-добри практики, достъп до данни, оперативно съвместими технологии, съпоставими статистически данни, приложна криминология, обществена комуникация и повишаването на осведомеността;
б)
насърчаване и разработване на административната и оперативната координация, сътрудничеството, взаимното разбиране и обмена на информация между правоприлагащите органи на държавите членки, други национални органи, Европол или други компетентни органи на Съюза, и, когато е уместно, трети държави и международни организации;
в)
насърчаване и разработване на схеми за обучение, включително относно техническите и професионални умения и познаването на задълженията във връзка със зачитането на правата на човека и основните свободи, в изпълнение на европейските образователни политики, включително чрез специални програми на Съюза за обмен в областта на правоприлагането, с цел да се стимулира формирането на истинска европейска култура в областта на правосъдието и правоприлагането;
г)
насърчаване и разработване на мерки, гаранции, механизми и най-добри практики, свързани с ранната идентификация, защитата и подкрепата, оказвани на свидетели и жертви на престъпления, включително жертви на тероризъм, и по-специално на деца свидетели и жертви, особено онези от тях, които са непридружавани или които по други причини се нуждаят от настойничество или попечителство;
д)
мерки за укрепване на административния и оперативния капацитет на държавите членки да защитават критичната инфраструктура във всички сектори на икономическата дейност, включително чрез публично-частни партньорства и подобрена координация, сътрудничество, обмен и разпространение на ноу-хау и опит в рамките на Съюза и със съответните трети държави;
е)
защитени връзки и ефективна координация между съществуващите секторни участници в механизмите за ранно предупреждение и за сътрудничество в кризисни ситуации, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище, включително ситуационни центрове, за да се даде възможност за бързо изготвяне на изчерпателни и точни анализи в кризисни ситуации, координирани ответни мерки и споделяне на обществено достъпна, доверителна и класифицирана информация;
ж)
мерки за укрепване на административния и оперативния капацитет на държавите членки и на Съюза за изготвяне на обстойни оценки на заплахите и рисковете, които се основават на данни и са съобразени с приоритетите и инициативите, определени на равнището на Съюза, по-специално тези, които са били одобрени от Европейския парламент и от Съвета, за да може Съюзът да разработи интегрирани подходи, основаващи се на общи и споделени виждания в кризисни ситуации, и да се повиши взаимното разбиране на различните определения на държавите членки и партньорските държави за степените на заплаха.
4. Инструментът допринася и за финансирането на техническа помощ по инициатива на държавите членки и на Комисията.
5. Действията, финансирани по Инструмента, се прилагат при пълно спазване на основните права и човешкото достойнство. По-специално дейностите са съобразени с разпоредбите на Хартата на основните права на Европейския съюз, правото на Съюза в областта на защитата на личните данни и Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКПЧ).
По-специално, когато е възможно, при осъществяването на дейности държавите членки обръщат особено внимание на предоставянето на помощ и закрила на уязвимите лица, по-конкретно на децата и непридружените малолетни и непълнолетни лица.
Член 4
Допустими действия по националните програми
1. В рамките на целите, посочени в член 3 от настоящия регламент, като се вземат предвид постигнатите заключения от диалога по въпросите на политиката, предвиден в член 13 от Регламент (ЕС) № 514/2014, и в съответствие с целите на националната програма, посочена в член 7 от настоящия регламент, с Инструмента се подпомагат действия в държавите членки и по-специално действията от следния списък:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, включително с и между компетентните органи на Съюза, по-специално Европол и Евроюст, съвместните екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция, достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
проекти, насърчаващи изграждането на мрежи, публично-частни партньорства, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
дейности по анализ, наблюдение и оценяване, включително проучвания и оценки на заплахите, рисковете и въздействието, които се основават на данни и са съобразени с приоритетите и инициативите, набелязани на равнището на Съюза, и по-специално такива, които са били одобрени от Европейския парламент и Съвета;
г)
повишаване на осведомеността, разпространение на информация и комуникационни дейности;
д)
придобиване, поддръжка на информационни системи на Съюза и национални информационни системи, допринасящи за постигането на целите на настоящия регламент, и/или по-нататъшно модернизиране на информационни системи и техническо оборудване, включително тестване на съвместимостта на системите, обезопасяване на съоръжения, инфраструктури, свързани с тях сгради и системи, и по-специално системи за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и техните компоненти, включително за целите на европейското сътрудничество в областта на киберсигурността и престъпността в кибернетичното пространство, по-специално с Европейския център по киберпрестъпност;
е)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи, включително езиково обучение и съвместни учения или програми;
ж)
мерки за внедряване, прехвърляне, изпитване и утвърждаване на нови методология или технология, включително пилотни проекти и последващи мерки във връзка с финансирани от Съюза научноизследователски проекти, свързани със сигурността.
2. В рамките на целите, определени в член 3, с Инструмента могат да се подпомагат също следните действия в трети държави и по отношение на трети държави:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, включително съвместните екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция и достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
изграждане на мрежи от контакти, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи.
Комисията и държавите членки, заедно с Европейската служба за външна дейност, осигуряват координацията по отношение на действията в трети държави и по отношение на трети държави, съобразно установеното в член 3, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
ГЛАВА II
ФИНАНСОВА РАМКА И РАМКА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 5
Общи средства и изпълнение
1. Общите средства за изпълнението на Инструмента се определят на 1 004 млн. евро по текущи цени.
2. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
3. Общите средства се привеждат в действие чрез следните способи:
а)
национални програми в съответствие с член 7;
б)
действия на Съюза в съответствие с член 8;
в)
техническа помощ в съответствие с член 9;
г)
спешно подпомагане в съответствие с член 10;
4. Отпуснатият по Инструмента бюджет за действията на Съюза, посочени в член 8 от настоящия регламент, за техническата помощ, посочена в член 9 от настоящия регламент, и за спешното подпомагане, посочено в член 10 от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на пряко управление и непряко управление в съответствие съответно с член 58, параграф 1, букви а) и в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (23).
Отпуснатият бюджет за националните програми, посочени в член 7 от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на споделено управление в съответствие с член 58, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Без да се засягат правомощията на Европейския парламент и на Съвета, общите средства се използват, както следва:
а)
662 милиона евро за националните програми на държавите членки;
б)
342 милиона евро за действия на Съюза, спешно подпомагане и техническа помощ по инициатива на Комисията.
6. Всяка държава членка предоставя за националните програми, посочени в приложение III, следните суми:
а)
най-малко 20 % за действия, свързани със специфичната цел, посочена в член 3, параграф 2, първа алинея, буква а); и
б)
най-малко 10 % за действия, свързани със специфичната цел, посочена в член 3, параграф 2, първа алинея, буква б).
Държавите членки могат да се отклонят от посочените минимални проценти при условие че в националните програми е включена обосновка, от която да е видно, че предоставянето на ресурси под посоченото равнище не заплашва постигането на съответната цел. Комисията оценява посочената обосновка в контекста на нейното одобрение на националните програми, както е посоченото в член 7, параграф 2.
7. Заедно с общите средства, предвидени за Регламент (ЕС) № 515/2014, общите средства, предвидени за Инструмента, както е определено в параграф 1 от настоящия член, представляват цялостния финансов пакет за Фонда и са основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (24) за Европейския парламент и за Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
Член 6
Средства за допустими действия в държавите членки
1. На държавите членки се отпускат 662 милиона евро, както следва:
а)
30 % пропорционално на броя на тяхното население;
б)
10 % пропорционално на размера на тяхната територия;
в)
15 % пропорционално на броя на пътниците и 10 % - на тоновете товари, обработвани на техните международни летища и морски пристанища;
г)
35 % обратно пропорционално на брутния им вътрешен продукт (стандарт за покупателната способност на глава от населението).
2. За референтни стойности за данните, посочени в параграф 1, се приемат последните статистически данни, осигурени от Комисията (Евростат) въз основа на данни, предоставяни от държавите членки в съответствие с правото на Съюза. Референтната дата е 30 юни 2013 г. Предоставените средства за национални програми, изчислени въз основа на посочените в параграф 1 критерии, са предвидени в приложение III.
Член 7
Национални програми
1. Националната програма, която се изготвя по силата на Инструмента, и тази, изготвяна по силата на Регламент (ЕС) № 515/2014, се предлага на Комисията под формата на една-единствена национална програма за Фонда в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
2. В националните програми, които Комисията разглежда и одобрява съгласно член 14 от Регламент (ЕС) № 514/2014, държавите членки, в рамките на целите, посочени в член 3 от настоящия регламент, преследват по-специално стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент, като вземат предвид изхода от диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13 от Регламент (ЕС) № 514/2014. Държавите членки използват не повече от 8 % от общо отпуснатите по националната програма средства за поддръжка на информационните системи на Съюза и на националните информационни системи, които допринасят за постигането на целите на настоящия регламент и не повече от 8 % за дейности по отношение на трети държави или в трети държави, чрез които се изпълняват стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 11 с цел изменение, допълване или заличаване на стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент.
Член 8
Действия на Съюза
1. По инициатива на Комисията Инструментът може да бъде използван за финансиране на транснационални действия или действия, представляващи особен интерес за Съюза („действия на Съюза“), които се отнасят до общите, специфичните и оперативните цели, посочени в член 3.
2. За да бъдат допустими за финансиране, действията на Съюза са съобразени с приоритетите и инициативите, определени на равнището на Съюза, и по-специално онези, които са получили одобрението на Европейския парламент и на Съвета, в съответните стратегии, цикли на политики, програми, оценки на заплахите и рисковете на Съюза, и по-конкретно подпомагат:
а)
подготовката и наблюдението, както и административните и техническите дейности, и разработването на механизъм за оценяване, необходим за провеждането на политиките в областта на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи;
б)
транснационални проекти, включващи две или повече държави членки или най-малко една държава членка и една трета държава;
в)
дейности по анализ, наблюдение и оценяване, включително оценки на заплахите, рисковете и въздействието, основани на данни и съобразени с приоритетите и инициативите, набелязани на равнището на Съюза, и по-специално онези, които са получили одобрението на Европейския парламент и Съвета, както и проекти за наблюдение на прилагането на правото на Съюза и на целите на политиката на Съюза в държавите членки;
г)
проекти за насърчаване на изграждането на мрежи от контакти, публично-частни партньорства, взаимното доверие, разбирането и обучението, установяването и разпространението на най-добри практики и новаторски подходи на равнището на Съюза, обучението и програмите за обмен;
д)
проекти, подпомагащи разработването на методологични, и по-специално статистически инструменти, методи и общи показатели;
е)
придобиване, поддръжка и/или по-нататъшно модернизиране на техническо оборудване, експертни познания, обезопасяване на съоръжения, инфраструктури, свързани с тях сгради и системи, и по-специално ИКТ системи и техните компоненти на равнището на Съюза, включително за целите на европейското сътрудничество в областта на кибернетичната сигурност и престъпността в кибернетичното пространство, по-специално с Европейския център по киберпрестъпност;
ж)
проекти, повишаващи осведомеността относно политиките и целите на Съюза сред заинтересованите страни и широката общественост, включително институционална комуникация относно политическите приоритети на Съюза;
з)
особено иновативни проекти за разработване на нови методи и/или внедряването на нови технологии с потенциал за преносимост в други държави членки, най-вече проекти, целящи изпитването и валидирането на резултатите от научноизследователски проекти в областта на сигурността, финансирани от Съюза;
и)
проучвания и пилотни проекти.
3. В рамките на целите, посочени в член 3, с Инструмента се подпомагат също действия по отношение на трети държави и в трети държави, и по-специално, както следва:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, и когато е приложимо - международни организации, включително съвместни екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция, достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
изграждане на мрежи от контакти, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
придобиване, поддръжка и/или по-нататъшно модернизиране на техническо оборудване, включително ИКТ системи и техните компоненти;
г)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи, включително и езиково обучение;
д)
повишаване на осведомеността, разпространение на информация и комуникационни дейности;
е)
оценки на заплахите, рисковете и въздействието;
ж)
проучвания и пилотни проекти.
4. Действията на Съюза се осъществяват в съответствие с член 6 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
Член 9
Техническа помощ
1. По инициатива на и/или от името на Комисията чрез Инструмента може да се предоставят за Фонда до 800 000 EUR годишно за техническа помощ в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) № 514/2014
2. По инициатива на дадена държава членка чрез Инструмента може да се финансират дейности за техническа помощ в съответствие с член 20 от Регламент (ЕС) № 514/2014. Заделената за техническа помощ сума за периода 2014-2020 г. не надвишава 5 % от общата сума, отпусната на дадена държава членка, плюс 200 000 EUR.
Член 10
Спешна помощ
1. С Инструмента се предоставя финансова помощ за посрещане на неотложни и специфични нужди в случай на извънредна ситуация съгласно член 2, буква й).
2. Спешната помощ се осъществява в съответствие с членове 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
ГЛАВА III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 7, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от седем години, считано от 21 май 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на седемгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срок от три години, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на седемгодишния срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 7, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 7, параграф 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 12
Приложимост на Регламент (ЕС) № 514/2014
Разпоредбите на Регламент (ЕС) № 514/2014 се прилагат спрямо Инструмента.
Член 13
Отмяна
Решение 2007/125/ПВР се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Член 14
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга продължаването или изменянето, включително пълната или частичната отмяна на проектите до тяхното приключване или на финансовата помощ, одобрена от Комисията въз основа на Решение 2007/125/ПВР или въз основа на всеки друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г.
2. Когато приема решения за съфинансиране по Инструмента, Комисията взема предвид мерките, приети въз основа на Решение 2007/125/ПВР преди 20 май 2014 г., които имат финансово отражение през периода, обхванат от това съфинансиране.
3. Сумите, предвидени за съфинансиране, одобрени от Комисията между 1 януари 2011 г. и 31 декември 2014 г., за които необходимите за приключване на операциите документи не са били изпратени на Комисията до изтичане на крайния срок за представяне на окончателния доклад, автоматично се отменят от Комисията до 31 декември 2017 г., което води до възстановяване на недължимо изплатените суми.
Сумите, свързани с операции, които са били спрени поради съдебни производства или административни обжалвания със суспензивно действие, не се вземат предвид при изчисляването на сумата, която подлежи на автоматична отмяна.
4. До 31 декември 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета последваща оценка на Решение 2007/125/ПВР относно периода 2007-2013 г.
Член 15
Преразглеждане
Европейският парламент и Съветът преразглеждат въз основа на предложение на Комисията настоящия регламент до 30 юни 2020 г.
Член 16
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с договорите.
Съставено в Страсбург, 16 април 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 513/2014/EU RENDELETE
(2014. április 16.)
a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1) bekezdésére, 84. cikkére és 87. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (3) bekezdése értelmében, többek között a bűnözés megelőzését és az ellene való küzdelmet, valamint a tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai, így az Europol és az Unió egyéb illetékes szervei, valamint az érintett harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti koordinációt és együttműködést célzó intézkedések révén kell elérni.
(2)
E célkitűzés eléréséhez fokozott intézkedésekre van szükség uniós szinten, annak érdekében, hogy megvédjék a polgárokat és az árukat a növekvő transznacionális fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy támogassák a tagállamok illetékes hatóságainak műveleti munkáját. Többek között a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a mozgó bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a korrupció, a kiberbűnözés, az ember- és fegyverkereskedelem továbbra is kihívást fog jelenteni az Unió belső biztonsága szempontjából.
(3)
A Tanács által 2010 februárjában elfogadott „Az Európai Unió belső biztonsági stratégiája” (belső biztonsági stratégia) közös menetrendet írt elő e közös biztonsági kihívások kezelésére. A stratégia alapelveit és iránymutatásait a Bizottság „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című 2010. november 22-i közleménye konkrét intézkedésekre ülteti át azáltal, hogy megjelöl öt stratégiai célkitűzést: a nemzetközi bűnözői hálózatok felgöngyölítése; a terrorizmus megelőzése, a radikalizálódás és a tagtoborzás kezelése; a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára; a biztonság megerősítése a határigazgatás útján és Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása.
(4)
A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető jogok, szabadságjogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső biztonsággal való kapcsolatra és az azzal való szükséges koherenciára fektetett hangsúlyt kell a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek tekinteni.
(5)
A belső biztonsági stratégia végrehajtásának előmozdítása, és annak biztosítása érdekében, hogy az műveleti szinten megvalósuljon, a tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap (a továbbiakban: az alap) létrehozása és irányítása révén megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani.
(6)
Az alapnak tükröznie kell a fokozott rugalmasság és egyszerűsítés iránti igényt, ugyanakkor meg kell felelnie a kiszámíthatóságra vonatkozó előírásoknak, valamint biztosítania kell a források méltányos és átlátható elosztását az e rendeletben lefektetett általános és egyedi célkitűzések megvalósítása érdekében.
(7)
Az alap végrehajtásának alapelve az intézkedések hatékonysága és a kiadások minősége. Az alapot továbbá a lehető leghatékonyabban és leginkább felhasználóbarát módon kell végrehajtani.
(8)
Az uniós szakpolitikákra jelenleg jellemző megszorító intézkedések tükrében a gazdasági nehézségek leküzdése megújult rugalmasságot, innovatív szervezeti intézkedéseket, a meglévő struktúrák jobb kihasználását, valamint az uniós intézmények, ügynökségek és nemzeti hatóságok, valamint harmadik országok közötti koordinációt igényel.
(9)
A köz- és magán pénzügyi források mobilizálása, egyesítése és megsokszorozása révén maximalizálni kell az uniós támogatás hatását.
(10)
Az EU szakpolitikai ciklusa, amelyet a Tanács 2010. november 8-9-én hozott létre, az Uniót érintő legfontosabb súlyos és szervezett bűnözői fenyegetések kezelését célozza koherens és módszeres formában az érintett szolgálatok közötti optimális együttműködés révén. E többéves ciklus hatékony végrehajtásának támogatása érdekében az e rendelettel létrehozott eszköz (a továbbiakban: az eszköz) keretében történő finanszírozás során valamennyi lehetséges, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szerinti végrehajtási módszert igénybe kell venni, így adott esetben a közvetett irányítást is, a tevékenységek és projektek időszerű és hatékony végrehajtásának biztosítása céljából.
(11)
Az EUMSZ V. címét érintő jogi sajátosságok miatt nem lehet az alapot egységes pénzügyi eszközként létrehozni. Az alapot tehát az uniós pénzügyi támogatás átfogó kereteként kell létrehozni a belső biztonság területén, amely magában foglalja az e rendelet alapján létrehozott eszközt, valamint az515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által létrehozott, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközt. Az átfogó pénzügyi keretet kiegészíti az514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6).
(12)
Az emberkereskedelem vagy a bűnszervezetek által kihasznált illegális bevándorlás határokon átnyúló bűnözés típusához tartozó határokon átnyúló bűnözés ellen rendőri együttműködés keretében hatékonyan lehet fellépni.
(13)
Az e rendelet, illetve az 515/2014/EU rendelet szerinti összforrások együttesen alkotják az alap fennállásának teljes időtartama alatt azt a pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (7) 17. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
(14)
Az Európai Parlament a szervezett bűnözésről, a korrupcióról és a pénzmosásról szóló, 2013. október 23-i állásfoglalásában elismerte, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem európai szintű kihívás, és nagyobb együttműködésre szólította fel a tagállamokat a bűnüldözés területén, mivel a szervezett bűnözés elleni fellépés alapvető szerepet tölt be a jogszerű gazdaságnak a tipikus bűnözési tevékenységektől, például a bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosásától való védelmében.
(15)
Az alap átfogó keretén belül az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatásnak támogatnia kell a rendőrségi együttműködést, az információcserét és az információkhoz való hozzáférést, a bűnmegelőzést, valamint a határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelmet, beleértve a terrorizmust, a korrupciót, a kábítószer-kereskedelmet, az ember- és fegyverkereskedelmet, az illegális bevándorlás kihasználását, a gyermekek szexuális kizsákmányolását, a gyermekekkel való visszaélésről készült képfelvételek és gyermekpornográfia terjesztését, a kiberbűnözést, a bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosását, az emberek és a kritikus infrastruktúra védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezelését, figyelembe véve a közös szakpolitikákat (stratégiák, szakpolitikai ciklusok, programok és cselekvési tervek), jogszabályokat és a gyakorlati együttműködést.
(16)
Az e területeken nyújtott pénzügyi támogatásnak különösen a határokon átnyúló közös műveleteket, az információkhoz való hozzáférést és az információcserét, a bevált gyakorlatok cseréjét, az egyszerűsített és biztonságos kommunikációt és koordinációt, a személyi állomány képzését és cseréjét, az elemzési, monitoring és értékelési tevékenységeket, az átfogó fenyegetettség- és kockázatértékeléseket - az EUMSZ-ben meghatározott hatásköröknek megfelelően -, a tudatosságnövelő tevékenységeket, az új technológiák tesztelését és igazolását, a kriminalisztikai tudományos kutatásokat, interoperábilis technikai eszközök beszerzését és a tagállamok és az illetékes uniós szervek, így az Europol közötti együttműködést elősegítő intézkedéseket kell szolgálnia. Az e területen nyújtott pénzügyi támogatás csak olyan intézkedésekre irányulhat, amelyek összhangban vannak az uniós szinten azonosított - különösen az Európai Parlament és a Tanács által támogatott - prioritásokkal és kezdeményezésekkel.
(17)
Az Unió kábítószer-ellenes stratégiájának átfogó keretén belül, amely a kereslet és a kínálat egyidejű csökkentésén alapuló kiegyensúlyozott megközelítés mellett száll síkra, az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatásnak minden olyan intézkedést támogatnia kell, amely a kábítószer-kereskedelem megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányul (kínálatcsökkentés), és különösen azokat az intézkedéseket kell támogatnia, amelyek a tiltott kábítószerek termelése, előállítása, kitermelése, értékesítése, szállítása, behozatala és kivitele, így a kábítószer kereskedelemi célú birtoklása vagy beszerzése ellen irányulnak.
(18)
Az eszköz révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb - földrajzi és tematikus - uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli intézkedésekkel szinergiában és összhangban kell elfogadni. Ezen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra a szóban forgó országra vagy régióra irányuló uniós külső fellépés és külpolitika elveivel és általános célkitűzéseivel, a demokratikus elvekkel és értékekkel, az alapvető szabadságokkal és jogokkal, a jogállamisággal és a harmadik országok szuverenitásával. Az intézkedések nem irányulhatnak a közvetlenül fejlesztésorientált fellépések támogatására, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az Unió humanitárius politikájával való összhangra, különösen a sürgősségi segítségnyújtásra irányuló intézkedések végrehajtása során.
(19)
Az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek, valamint az Unió nemzetközi kötelezettségei maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani.
(20)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikke értelmében az eszköznek azokat a tevékenységeket kell támogatnia, amelyek biztosítják a gyermekek erőszakkal, visszaéléssel, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelmét. Az eszköznek elő kell segítenie továbbá a kiskorú, különösen a kísérő nélküli vagy más okból gyámságra szoruló tanúk és sértettek védelmét és támogatását.
(21)
Az eszköznek ki kell egészítenie és meg kell erősítenie az Europol vagy más érintett uniós szervek és tagállamok közötti együttműködés fejlesztése céljából végrehajtott tevékenységeket az eszköz rendőrségi együttműködés, bűnmegelőzés, bűnözés elleni fellépés és válságkezelés területén kitűzött céljainak elérése érdekében. Ez többek között azt jelenti, hogy a nemzeti programok kialakításakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Europol által kifejlesztett információs adatbázist, elemző eszközöket és műveleti és technikai iránymutatásokat, különösen az Europol Információs Rendszert (EIS), az Europol biztonságos hálózati információcsere-alkalmazását (SIENA) és a súlyos és szervezett bűnözésre vonatkozó európai uniós fenyegetettségértékelést (SOCTA).
(22)
Az alap egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az eszközhöz rendelt uniós költségvetést közvetlen és közvetett irányítás révén kell végrehajtani az Unió különleges érdekében álló intézkedések (uniós intézkedések), sürgősségi segítségnyújtás és a technikai segítségnyújtás tekintetében, illetve megosztott irányítás révén a nemzeti programok és az adminisztratív rugalmasságot megkövetelő intézkedések vonatkozásában.
(23)
A megosztott irányításban felhasznált források esetében biztosítani kell, hogy a tagállamok nemzeti programjai összhangban álljanak az uniós szintű prioritásokkal és célkitűzésekkel.
(24)
A tagállamoknak a végrehajtás céljából nemzeti programjaikon keresztül juttatott forrásokat meg kell állapítani ebben a rendeletben, és egyértelmű, objektív és mérhető szempontok alapján kell elosztani. A kritériumoknak a tagállamok által védendő közjavakra, valamint a belső biztonság magas szintjének biztosítását lehetővé tévő pénzügyi kapacitásaikra, így lakosságuk, területük méretére és bruttó nemzeti termékre kell vonatkozniuk. Ezenfelül, mivel a 2013-as SOCTA hangsúlyozza a tengeri kikötők és repterek, mint a bűnszervezetek által emberkereskedelem és tiltott árucikkek kereskedelme céljából igénybe vett belépési pontok kiemelkedő jelentőségét, az e külső csomópontokon áthaladó bűnelkövetési útvonalak jelentette konkrét veszélyeknek tükröződniük kell a rendelkezésre álló forrásoknak a tagállamok által végrehajtott intézkedések céljára való, a nemzetközi repülőtereken és kikötőkön áthaladó utasok száma és áruk súlyával kapcsolatos kritériumok szerinti elosztásában.
(25)
A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az összforrások nemzeti programok számára rendelkezésre álló részét arra használják, hogy kezeljék az e rendelet I. mellékletében meghatározott uniós prioritásokat. Az említett prioritásokat célzó projektek összesített támogatható költségeihez való uniós hozzájárulást 90 %-ra kell emelni, összhangban az 514/2014/EU rendelettel.
(26)
Az Unió rendelkezési körében maradó források felső határának ki kell egészítenie a tagállamok számára nemzeti programjaik végrehajtására juttatott forrásokat. Ez biztosítja, hogy az Unió egy adott költségvetési évben képes legyen az Unió számára különösen fontos intézkedések, így tanulmányok, új technológiák tesztelése és igazolása, transznacionális projektek, hálózatépítés és bevált gyakorlatok cseréje, a vonatkozó uniós jog és uniós szakpolitikák végrehajtásának monitoringja, továbbá harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló intézkedések támogatására. A támogatott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, cselekvési tervekben, illetve kockázat- és fenyegetettségértékelésekben megjelölt prioritásokkal.
(27)
A szóban forgó eszköz általános célkitűzése elérésének elősegítése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nemzeti programjaik ezen eszköz minden egyedi célkitűzéseire irányuló intézkedést is magukban foglaljanak, valamint hogy az erőforrások célok közötti elosztása arányos legyen a kihívásokkal és szükségletekkel, és biztosítsa a célok megvalósíthatóságát. Amennyiben a nemzeti program nem irányul az egyedi célkitűzések egyikére vagy a biztosított forrás nem éri el az e rendeletben előírt minimális arányt, az érintett tagállamnak a programon belül indokolással kell szolgálnia.
(28)
Az Uniónak a biztonságot érintő eseményekkel vagy az Uniót érintő újonnan jelentkező fenyegetésekkel kapcsolatos azonnali reagálási képességének megerősítése érdekében sürgősségi segítségnyújtást kell biztosítani az 514/2014 rendeletben szereplő kerettel összhangban.
(29)
Az uniós költségvetésből származó finanszírozást olyan tevékenységekre kell összpontosítani, amelyeknél az uniós fellépés hozzáadott értéket eredményez a tagállami intézkedéshez képest. Mivel az Unió a tagállamoknál jobb helyzetben van a határokon átnyúló helyzetek kezelése szempontjából, illetve abból a szempontból, hogy platformot nyújtson a közös megközelítésekhez, az e rendelet szerint támogatható tevékenységeknek hozzá kell járulniuk különösen a nemzeti és uniós képességek megerősítéséhez, valamint a határokon átnyúló együttműködéshez és koordinációhoz, a hálózatokhoz, a kölcsönös bizalomhoz, valamint az információk és a bevált gyakorlatok cseréjéhez.
(30)
Az e rendelet stratégiai uniós prioritások meghatározására vonatkozó rendelkezéseinek kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendeletben felsorolt stratégiai uniós prioritások módosítására, kiegészítésére vagy törlésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(31)
E rendelet alkalmazása során - ideértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítését - a Bizottságnak konzultálnia kell valamennyi tagállam szakértőivel.
(32)
A Bizottságnak az eszköz végrehajtását az 514/2014/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló fő mutatók segítségével monitoring alá vonnia. A mutatóknak - többek között a vonatkozó kiindulási alapértékeknek - kell képezniük a minimális alapot annak értékeléséhez, hogy az eszköz célkitűzései milyen mértékben teljesültek.
(33)
Az eszköz valamennyi egyedi célkitűzésére vonatkozóan közös mutatókat kell kialakítani az alap eredményeinek mérése céljából. Az egyedi célkitűzések elérésének a közös mutatók révén való mérése nem teszi kötelezővé a szóban forgó mutatókkal kapcsolatos intézkedések végrehajtását.
(34)
A 2007/125/IB tanácsi határozatot (8) hatályon kívül kell helyezni, az e rendeletben meghatározott átmeneti rendelkezéseknek megfelelően.
(35)
Mivel e rendelet céljait - nevezetesen a bűnüldöző szervek közötti koordináció és együttműködés megerősítését, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelmet, az emberek és a kritikus infrastruktúra védelmét a biztonsági vonatkozású eseményekkel szemben, valamint a tagállamok és az Unió arra irányuló képességének fokozását, hogy hatékonyan kezeljék a biztonsági vonatkozású kockázatokat és válságokat - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(36)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
(37)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikke értelmében és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.
(38)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nem kötelező és nem alkalmazandó.
(39)
Helyénvaló összhangba hozni e rendelet alkalmazási időszakát az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletével (9). Ezért e rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet a Belső Biztonsági Alap (a továbbiakban: az alap) részeként létrehozza a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközt (a továbbiakban: az eszköz).
Az 515/2014/EU rendelettel együttesen e rendelet a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra létrehozza az alapot.
(2) Ez a rendelet meghatározza:
a)
az eszköz alapján nyújtandó pénzügyi támogatás célkitűzéseit, támogatható intézkedéseit és stratégiai prioritásait;
b)
a támogatható intézkedések végrehajtásának általános keretét;
c)
az eszköz alapján 2014. január 1. és 2020. december 31. között rendelkezésre álló forrásokat és azok elosztását.
(3) E rendelet előírja az 514/2014/EU rendelet szabályainak alkalmazását.
(4) Ez a rendelet nem vonatkozik az 1382/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerinti Jogérvényesülés program hatálya alá tartozó ügyekre. Az eszköz ugyanakkor kiterjedhet olyan intézkedésekre, amelyek célja az igazságügyi hatóságok és a bűnüldöző szervek közötti együttműködés ösztönzése.
(5) Az egyéb vonatkozó uniós pénzügyi eszközökkel, így az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmussal, az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott „Horizont 2020” keretprogrammal (12), a 282/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott egészségügyre vonatkozó harmadik többéves uniós cselekvési programmal, a Szolidaritási Alappal és a külső támogatási eszközökkel, nevezetesen a 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel, a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15) létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszközzel, a 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott fejlesztési együttműködési finanszírozási eszközzel, a 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló partnerségi eszközzel, a 235/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott, a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével és a 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközzel való szinergiákra, összhangra és kiegészítő jellegre kell törekedni. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések ugyanazon célból nem részesülhetnek egyéb uniós pénzügyi eszközökből nyújtott pénzügyi támogatásban.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „rendőrségi együttműködés”: az EUMSZ 87. cikkében említett egyedi intézkedések és együttműködési formák, amelyekben a tagállamok valamennyi, hatáskörrel rendelkező hatósága részt vesz;
b) „információkhoz való hozzáférés és információcsere”: bűncselekmények, különös tekintettel a határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzésével, felderítésével, nyomozásával, valamint üldözésével kapcsolatos, az EUMSZ 87. cikkében említettek szerinti, a hatóságok számára releváns információk biztonságos gyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje;
c) „bűnmegelőzés”: mindazon intézkedések, amelyek célja a bűnözésnek és az állampolgárok biztonságérzete hiányának csökkentése vagy az ahhoz egyéb módon történő hozzájárulás, a 2009/902/IB tanácsi határozat (20) 2. cikke (2) bekezdésében említetteknek megfelelően;
d) „szervezett bűnözés”: a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (21) értelmében vett, bűnszervezetben való részvételhez kötődő, büntetendő cselekmény;
e) „terrorizmus”: a 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban (22) meghatározott bármilyen szándékos cselekmény és bűncselekmény;
f) „kockázat- és válságkezelés”: a terrorizmus, a szervezett bűnözés és egyéb biztonsági vonatkozású kockázatok értékelésével, megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és következményeik kezelésével kapcsolatos bármilyen intézkedés;
g) „megelőzés és felkészültség”: olyan intézkedések, amelyek egy esetleges terrortámadás vagy egyéb biztonsági vonatkozású események esetén megelőzést és/vagy kockázatcsökkentést céloznak;
h) „következménykezelés”: olyan, nemzeti és/vagy uniós szintű intézkedések hatékony összehangolása, amelyekre terrortámadásra, vagy más biztonsági vonatkozású eseményre való reagálás, illetve azok hatásának csökkentése érdekében került sor;
i) „kritikus infrastruktúra”: azon eszközök, hálózatok, rendszerek vagy ezek részei, amelyek elengedhetetlenek az alapvető társadalmi feladatok ellátásához, az egészségügyhöz, a biztonsághoz, az emberek gazdasági és szociális jólétéhez, valamint amelyek megzavarása, veszélyeztetése vagy megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban vagy az Unióban;
j) „vészhelyzet”: bármilyen, a biztonsági vonatkozású esemény, vagy olyan új fenyegetés, amely a polgárok biztonságára nézve jelentős negatív hatással jár vagy járhat egy vagy több tagállamban.
3. cikk
Célkitűzések
(1) Az eszköz általános célkitűzése az, hogy hozzájáruljon a magas szintű biztonság kialakításához az Unióban.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt általános célkitűzéssel összhangban az eszköz -a vonatkozó uniós stratégiákban, szakpolitikai ciklusokban, programokban, illetve fenyegetettség- és kockázatértékelésekben megjelölt prioritásokkal összhangban - a következő egyedi célkitűzésekhez járul hozzá:
a)
bűnmegelőzés, a határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet, valamint a tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítését, beleértve az Europolt vagy más érintett uniós szerveket, valamint az érintett harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket is;
b)
a tagállamok és az Unió azon kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan kezeljék a biztonsági vonatkozású kockázatokat és válságokat, valamint felkészüljenek azokra, és megvédjék a polgárokat és a kritikus infrastruktúrát a terrortámadásokkal és egyéb biztonsági vonatkozású eseményekkel szemben.
Az eszköz egyedi célkitűzéseinek elérését az e rendelet II. mellékletében megállapított közös mutatók, valamint a nemzeti programokba foglalt, programspecifikus mutatók segítségével, az 514/2014/EU rendelet 55. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell értékelni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett célkitűzések elérése érdekében az eszköz az alábbi műveleti célkitűzésekhez járul hozzá:
a)
a tagállamoknak a bűnmegelőzésre és a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló képességeit erősítő intézkedések előmozdítása és fejlesztése, különösen a köz- és magánszféra partnerségei, az információk és a bevált gyakorlatok cseréje, az adatokhoz való hozzáférés, az interoperábilis technológiák, az összehasonlítható statisztikák, az alkalmazott kriminológia, a nyilvános kommunikáció és a tudatosságnövelés révén;
b)
a tagállamok bűnüldöző szervei, más nemzeti hatóságok, az Europol vagy egyéb érintett uniós szervek és adott esetben harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti igazgatási és műveleti koordináció, együttműködés, kölcsönös megértés és információcsere előmozdítása és fejlesztése;
c)
képzési rendszerek - többek között a műszaki és szakmai kompetenciák és az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásával összefüggő kötelezettségek ismerete tekintetében történő - előmozdítása és fejlesztése az európai képzési politikák végrehajtásában, többek között uniós bűnüldözési csereprogramok révén, annak érdekében, hogy egy valódi európai igazságügyi és bűnüldözési kultúrát alakítsanak ki;
d)
intézkedések, védelem, mechanizmusok és bevált gyakorlatok előmozdítása és fejlesztése a bűncselekmények tanúinak és áldozatainak, így a terrorizmus áldozatainak korai azonosítása, védelme és támogatása, különös tekintettel a kiskorú - kiváltképp a kísérő nélküli vagy más okból gyámságra szoruló - tanúk és áldozatok védelme és támogatása érdekében;
e)
a tagállamoknak a gazdasági tevékenység valamennyi ágazatában a kritikus infrastruktúra megvédésére irányuló igazgatási és műveleti kapacitásait megerősítő intézkedések, többek között a köz- és magánszféra partnerségek és a fokozott koordináció, együttműködés, a know-how és a tapasztalatok Unión belüli, valamint releváns harmadik országokkal folytatott cseréje és terjesztése révén;
f)
biztonságos kapcsolatok és hatékony koordináció az ágazatspecifikus korai előrejelző rendszerek és a válságok esetén folytatott együttműködés szereplői között uniós és nemzeti szinten, többek között válságközpontok révén, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a válsághelyzetek átfogó és pontos áttekintésének gyors elvégzését, koordinálják a válaszintézkedéseket és megosszák a nyílt, bennfentes és minősített információkat;
g)
a tagállamok és az Unió átfogó, tényeken alapuló és az uniós szinten azonosított, különösen az Európai Parlament és a Tanács által támogatott prioritásokkal és kezdeményezésekkel összhangban lévő fenyegetettség- és kockázatértékelések fejlesztését célzó igazgatási és műveleti kapacitásainak megerősítését szolgáló intézkedések annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az Unió számára, hogy a közös és megosztott értékeléseken alapuló integrált megközelítéseket alakítson ki a válsághelyzetekben, valamint előmozdítsa a tagállamok és a partnerországok a fenyegetési szintjeire vonatkozó, különböző meghatározások kölcsönös megértését.
(4) Az eszköz a tagállamok és a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtás finanszírozásához is hozzájárul.
(5) Az eszköz keretében finanszírozott intézkedéseket az alapvető jogok és az emberi méltóság maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani. Az intézkedéseknek kiváltképp az Európai Unió Alapjogi Chartája, az uniós adatvédelmi jog és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (EJEE) rendelkezéseivel kell összhangban lenniük.
A tagállamoknak lehetőség szerint megkülönböztetett figyelemmel kell eljárniuk a különös védelmet igénylő személyek - leginkább a gyermekek és a kísérő nélküli kiskorúak - megsegítésére és védelmére irányuló intézkedések végrehajtása során.
4. cikk
A nemzeti programok keretében támogatható tevékenységek
(1) E rendelet 3. cikkében említett célkitűzéseken belül, figyelemmel az 514/2014/EU rendelet 13. cikkében előírt szakpolitikai párbeszéd megállapított következtetéseire, illetve e rendelet 7. cikkében említett nemzeti program célkitűzéseivel összhangban az eszköz támogatja a tagállamokban végrehajtott támogatási intézkedéseket, különösen a következő felsorolásban foglaltakat:
a)
a bűnüldöző szervekkel, ezen belül az illetékes uniós szervekkel, különösen az Europollal és az Eurojusttal való rendőrségi együttműködést és az említett szervek közötti koordinációt javító intézkedések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz való hozzáférést és azok cseréje;
b)
olyan projektek, amelyek célja a hálózatépítés, a köz- és magánszféra közötti partnerségek, a kölcsönös bizalom, a megértés és a tanulás, a know-how, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok azonosítása, cseréje és terjesztése, az információk megosztása, a megosztott helyzetfelismerés és előrejelzések, a készenléti tervek, valamint az interoperabilitás előmozdítása;
c)
elemzési, monitoring és értékelési tevékenységek, beleértve a tanulmányokat, valamint a tényeken alapuló fenyegetettség- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat, amelyek összhangban vannak az uniós szinten meghatározott, különösen az Európai Parlament és a Tanács által támogatott prioritásokkal és kezdeményezésekkel;
d)
tudatosságnövelő, terjesztő és kommunikációs tevékenységek;
e)
e rendelet célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló uniós IT-rendszerek és nemzeti IT-rendszerek beszerzése és fenntartása, és/vagy IT-rendszerek és technikai eszközök, ideértve a rendszerek kompatibilitásának ellenőrzését, biztonsági létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen információs és kommunikációs technológián (IKT) alapuló rendszerek és összetevőik továbbfejlesztése, beleértve a kiberbiztonsággal és kiberbűnözéssel kapcsolatos európai együttműködés, nevezetesen a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal folytatott együttműködés kiépítése céljából;
f)
az érintett hatóságok alkalmazottainak cseréje, képzése és oktatása, a nyelvi képzést és közös gyakorlatokat vagy programokat is beleértve;
g)
az új módszerek vagy technológia bevezetését, átadását, tesztelését és igazolását szolgáló intézkedések, beleértve az Unió által finanszírozott biztonsági kutatási projektekkel kapcsolatos kísérleti projekteket és a nyomonkövetési intézkedéseket is.
(2) A 3. cikkben említett célkitűzéseken belül az eszköz támogathatja a harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló következő intézkedéseket:
a)
a bűnüldöző szervek közötti rendőrségi együttműködést és koordinációt javító intézkedések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz való hozzáférés és azok cseréje;
b)
hálózatépítés, kölcsönös bizalom, megértés és tanulás, a know-how, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok azonosítása, cseréje és terjesztése, az információk megosztása, megosztott helyzetfelismerés és előrejelzések, a készenléti tervek, valamint interoperabilitás;
c)
az érintett hatóságok alkalmazottainak és szakértőinek cseréje, képzése és oktatása.
Az 514/2014/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság és a tagállamok az Európai Külügyi Szolgálattal közösen biztosítják a harmadik országokban sorra kerülő, illetve a harmadik országokat érintő intézkedésekkel kapcsolatos koordinációt.
II. FEJEZET
PÉNZÜGYI ÉS VÉGREHAJTÁSI KERET
5. cikk
Az összforrások és a végrehajtás
(1) Az eszköz végrehajtására rendelkezésre álló összes forrás folyó áron 1 004 millió EUR.
(2) Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a többéves pénzügyi keret korlátain belül.
(3) Az összforrásokat a következők révén kell végrehajtani:
a)
nemzeti programok, a 7. cikkel összhangban;
b)
uniós intézkedések, a 8. cikkel összhangban;
c)
technikai segítségnyújtás, a 9. cikkel összhangban;
d)
sürgősségi segítségnyújtás, a 10. cikkel összhangban.
(4) Az eszköz keretében az e rendelet 8. cikkében említett uniós intézkedésekre, az e rendelet 9. cikkében említett technikai segítségnyújtásra és az e rendelet 10. cikkében említett sürgősségi segítségnyújtásra kiosztott költségvetést közvetlen és közvetett irányítás révén kell végrehajtani a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 58. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjával összhangban.
Az e rendelet 7. cikkében említett nemzeti programok számára juttatott költségvetést megosztott irányítás keretében kell végrehajtani a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban.
(5) Az Európai Parlament és a Tanács előjogainak sérelme nélkül az összforrásokat a következőképpen kell felhasználni:
a)
662 millió EUR a tagállamok nemzeti programjaira;
b)
342 millió EUR az uniós intézkedésekre, a sürgősségi segítségnyújtásra és a technikai segítségnyújtásra a Bizottság kezdeményezése alapján.
(6) Valamennyi tagállam a nemzeti programok számára a III. mellékletben feltüntetett összegeket a következők szerint osztja el:
a)
legalább 20 % a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzéshez kapcsolódó intézkedésekre; és
b)
legalább 10 % a 3. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzéshez kapcsolódó intézkedésekre.
A tagállamok eltérhetnek ezektől a minimumértékektől, feltéve, hogy a nemzeti programok magyarázatot tartalmaznak arra vonatkozóan, hogy az ennél alacsonyabb szintű előirányzat miért nem veszélyezteti az érintett célkitűzés megvalósítását. Ezt a magyarázatot a Bizottság értékeli a nemzeti programok jóváhagyásának keretében a 7. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint.
(7) Az 515/2014/EU rendelet szerinti összforrások és az eszköz számára rendelkezésre álló, az e cikk (1) bekezdése szerinti összforrások együttesen alkotják az alap pénzügyi keretösszegét, amely az éves költségvetési eljárás során elsődleges referenciaösszeget jelent az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében.
6. cikk
A támogatható tagállami intézkedések forrásai
(1) 662 millió EUR-t kell kiosztani a tagállamoknak a következők szerint:
a)
30 % a lakosságuk méretének arányában;
b)
10 % a területük méretének arányában;
c)
15 % a nemzetközi repülőtereiken és kikötőiken áthaladó utasok száma és 10 % az áruk tömege arányában;
d)
35 % a bruttó nemzeti termékük fordított arányában (vásárlóerő szintje lakosonként).
(2) A (1) bekezdésben említett adatokra vonatkozó referenciaértékek a Bizottság (Eurostat) legfrissebb statisztikai adatai, a tagállamok által az uniós joggal összhangban szolgáltatott adatok alapján. A referencia-időpont 2013. június 30. A nemzeti programok számára nyújtott, az (1) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján kiszámított előirányzatokat a III. melléklet tartalmazza.
7. cikk
Nemzeti programok
(1) Az eszköz alapján készítendő nemzeti programot, illetve az 515/2014/EU rendelet alapján készítendő nemzeti programot az alap egységes nemzeti programjaként nyújtják be a Bizottságnak, összhangban az 514/2014/EU rendelet 14. cikkével.
(2) A Bizottság által az 514/2014/EU rendelet 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok - az e rendelet 3. cikkében említett célkitűzéseknek megfelelően - különösen az e rendelet I. mellékletében felsorolt stratégiai uniós prioritásokat valósítják meg, tekintettel az 514/2014/EU rendelet 13. cikkében említett szakpolitikai párbeszéd kimenetelére. A tagállamok a nemzeti program keretében rendelkezésre álló teljes összeg legfeljebb 8 %-át használják fel az e rendelet célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló uniós IT-rendszerek és nemzeti IT-rendszerek fenntartásra és legfeljebb 8 %-át használják fel az I. mellékletben felsorolt stratégiai uniós prioritásokat megvalósító harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban végrehajtott intézkedésekre.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 11. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletében felsorolt stratégiai uniós prioritások módosítására, kiegészítésére vagy törlésére vonatkozóan.
8. cikk
Uniós intézkedések
(1) A Bizottság kezdeményezésére az eszköz felhasználható transznacionális intézkedések, vagy az Unió különleges érdekében álló intézkedések (uniós intézkedések) finanszírozására, a 3. cikkben említett általános, egyedi és műveleti célkitűzések kapcsán.
(2) Ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, az uniós intézkedéseknek összhangban kell lenniük a vonatkozó uniós stratégiákban, szakpolitikai ciklusokban, programokban, illetve kockázat- és fenyegetettségértékelésekben uniós szinten meghatározott, különösen az Európai Parlament és a Tanács által jóváhagyott prioritásokkal és kezdeményezésekkel, és támogatniuk kell különösen az alábbiakat:
a)
előkészítő, monitoring, adminisztratív és technikai tevékenységek, illetve a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés szakpolitikáinak végrehajtásához szükséges értékelési mechanizmus kialakítása;
b)
két vagy több tagállam, vagy legalább egy tagállam és egy harmadik ország bevonásával járó transznacionális projektek;
c)
elemzési, monitoring és értékelési tevékenységek, beleértve a fenyegetettség- és kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat, amelyek igazolt tényekre épülnek, és összhangban vannak az uniós szinten meghatározott, különösen az Európai Parlament és a Tanács által támogatott prioritásokkal és kezdeményezésekkel, továbbá az uniós jog és az uniós szakpolitikai célkitűzések tagállamok általi végrehajtását monitoring alá vonó projektek;
d)
a hálózatépítést, a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, a kölcsönös bizalmat, megértést és tanulást, a bevált gyakorlatok és az innovatív megközelítések azonosítását és elterjesztését az EU szintjén, valamint a képzési és csereprogramokat elősegítő projektek;
e)
a módszertani, többek között statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztését támogató projektek;
f)
technikai eszközök, szakértelem, biztonságos létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen uniós szintű IKT-rendszerek és összetevőik beszerzése, fenntartása és/vagy továbbfejlesztése, beleértve a kiberbiztonsággal és kiberbűnözéssel kapcsolatos európai együttműködést, különösen a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal;
g)
az uniós szakpolitikákkal és célkitűzésekkel kapcsolatos tudatosságot előmozdító projektek az érdekeltek és a nyilvánosság körében, beleértve az Unió politikai prioritásainak szervezeti kommunikációját is;
h)
más tagállamok által átültethető új módszerek kialakítását és/vagy új technológia bevezetését szolgáló különlegesen innovatív projektek, különösen az Unió által finanszírozott biztonsági kutatási projektek eredményeinek tesztelését és igazolását célzó projektek;
i)
tanulmányok és kísérleti programok.
(3) A 3. cikkben említett célkitűzéseken belül az eszköz támogatja a harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket, különösen az alábbiakat:
a)
a bűnüldöző szervek és - adott esetben - nemzetközi szervezetek közötti rendőrségi együttműködést és koordinációt javító intézkedések, beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis technológiákhoz való hozzáférés és azok cseréje;
b)
hálózatépítés, kölcsönös bizalom, megismerés és tanulás, a know-how, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok azonosítása, cseréje és terjesztése, az információk megosztása, megosztott helyzetfelismerés és előrejelzések, készenléti tervek, valamint interoperabilitás;
c)
technikai eszközök, köztük IKT-rendszerek és összetevőik beszerzése, fenntartása és/vagy továbbfejlesztése;
d)
az érintett hatóságok személyi állományának és szakértőinek cseréje, képzése és oktatása, a nyelvi képzést is beleértve;
e)
tudatosságnövelő, terjesztő és kommunikációs tevékenységek;
f)
fenyegetettség- és kockázatértékelések és hatásvizsgálatok;
g)
tanulmányok és kísérleti programok.
(4) Az uniós intézkedéseket az 514/2014/EU rendelet 6. cikkével összhangban kell végrehajtani.
9. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1) A Bizottság kezdeményezésére, vagy az annak nevében tett kezdeményezésre az eszköz évi 800 000 EUR összegig hozzájárulhat az alap technikai segítségnyújtásához, összhangban az 514/2014/EU rendelet 9. cikkével.
(2) Valamely tagállam kezdeményezésére, az eszköz technikai segítségnyújtási tevékenységek finanszírozására is felhasználható, összhangban az 514/2014/EU rendelet 20. cikkével. A technikai segítségnyújtásra elkülönített összeg a 2014-2020-as időszakra vonatkozóan nem haladhatja meg az adott tagállamnak elkülönített teljes összeg 5 %-ának és 200 000 EUR-nak az összegét.
10. cikk
Sürgősségi segítségnyújtás
(1) Az eszköz pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletekhez a 2. cikk j) pontjában meghatározott vészhelyzet esetén.
(2) A sürgősségi segítségnyújtást az 514/2014/EU rendelet 6. és 7. cikkével összhangban kell végrehajtani.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
11. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság a 7. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2014. május 21-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal a hétéves időszak vége előtt, akkor a felhatalmazás három évvel hallgatólagosan meghosszabbodik.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 7. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
12. cikk
Az 514/2014/EU rendelet alkalmazhatósága
Az 514/2014/EU rendelet rendelkezéseit alkalmazni kell az eszközre.
13. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2007/125/IB határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti.
14. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) E rendelet nem érinti - azok befejezéséig- az érintett projektek, illetve a 2007/125/IB határozat alapján, vagy a 2013. december 31-én hatályos bármely, támogatásra vonatkozó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, ideértve ezek részleges vagy teljes megszüntetését is.
(2) Az eszköz szerinti társfinanszírozási határozatok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a 2014. május 20-át megelőzően a 2007/125/IB határozat alapján elfogadott és a társfinanszírozás időszakában pénzügyi utóhatással bíró rendelkezéseket.
(3) Azokat a Bizottság által 2011. január 1. és 2014. december 31. között jóváhagyott társfinanszírozási összegeket, amelyek tekintetében a záró jelentés benyújtási határidejéig a Bizottságnak nem küldték el a műveletek lezárásához szükséges dokumentumokat, a Bizottság 2017. december 31-ig automatikusan visszavonja, és a jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni.
A halasztó hatályú bírósági eljárás vagy államigazgatási fellebbezési eljárás miatt felfüggesztett műveletekkel kapcsolatos összegeket az automatikus visszavonás összegének megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni.
(4) A Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2007/125/IB határozat 2007 és 2013 között elért eredményeiről szóló utólagos értékelést.
15. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet 2020. június 30-ig felülvizsgálja.
16. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.