ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2015/560 НА КОМИСИЯТА
от 15 декември 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на схемата за разрешаване на лозови насаждения
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 922/72, (ЕИО) № 234/79, (ЕО) № 1037/2001 и (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (1), и по-специално член 69 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (2), и по-специално член 64, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
В част II, дял I, глава III от Регламент (ЕС) № 1308/2013 се съдържат правила относно схема за разрешаване на лозови насаждения, която отменя и заменя преходния режим за правата на засаждане, посочен в част II, дял I, глава III, раздел IVa, подраздел II от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (3), считано от 1 януари 2016 г. Тази глава определя правилата по отношение на продължителността, управлението и контрола на схемата за разрешаване на лозови насаждения, а Комисията се оправомощава да приема делегирани актове във връзка с управлението на схемата. Преходният режим за правата на засаждане, посочен в част II, дял I, глава III, раздел IVa, подраздел II от Регламент (ЕО) № 1234/2007 продължава да се прилага до 31 декември 2015 г. в съответствие с член 230, параграф 1, буква б), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
(2)
В член 62 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 се определя общото изискване за държавите членки да издават разрешение за засаждане на лозя след подаването на заявление от страна на производителите, които имат намерение да засаждат или презасаждат лози. В параграф 4 от същия член обаче се предвижда, че някои области са освободени от схемата за разрешения за лозови насаждения и следователно от това общо изискване. Необходимо е да се определят правила относно условията за прилагане на тези изключения. Площите, предназначени за експериментални цели или за лозов посадъчен материал, следва да бъдат използвани само за предвидените цели, за да се избегнат случаи на заобикаляне на новата схема, а лозаро-винарските продукти, произведени от такива площи, не следва да бъдат пускани на пазара, освен ако държавите членки счетат, че няма опасност от смущения на пазара. Вече започналите експерименти в областта на лозарството и отглеждането на лозов посадъчен материал следва да продължат при условията на съществуващите правила, за да се гарантира плавен преход между режима на правата на засаждане и новата схема за разрешаване на лозови насаждения. Площите, от които се произвеждат вино или лозаро-винарски продукти, предназначени единствено за консумация в домакинството на производителя, следва да се ползват от такова освобождаване, тъй като при определени условия те не влияят на пазара. По същата причина такова освобождаване следва да обхване и организациите, които не извършват търговска дейност и отговарят на същите условия. Площите, засадени от производител, който е загубил площи с лозови насаждения в резултат на отчуждаване на имоти в обществен интерес в съответствие с националното право, следва също да се възползват от освобождаването, като се има предвид, че загубата на площи с лозови насаждения в такива случаи не зависи от волята на производителя. Следва обаче да бъде поставено условие относно максимално допустимите нови площи, за да не бъдат накърнени общите цели на схемата за разрешения за лозови насаждения.
(3)
В член 64, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 се определят правилата за издаване на разрешения за нови лозови насаждения и се определят критерии за допустимост и приоритетност, които държавите членки могат да прилагат. Следва да бъдат определени специални условия, свързани с някои от критериите за допустимост и приоритетност, за да се създадат равни условия за тяхното изпълнение, както и за да се избегне заобикалянето на режима на разрешения от производителите, които вече имат разрешение. Следва да се добавят три нови критерия: нов критерий за допустимост за злоупотреба с престижа на защитени географски указания; нов критерий за приоритетност в полза на производителите, които спазват правилата на схемата и не са изоставяли лозя в стопанството си; както и нов критерий за приоритетност в полза на организациите с идеална цел в социалната област, които са получили земи, конфискувани в случай на актове на тероризъм и други видове престъпления. Новият критерий за допустимост е в отговор на необходимостта от опазване на престижа на специфични географски указания, както се опазва този на наименованията за произход - чрез гаранции, че те няма да бъдат застрашени от нови насаждения. Първият от новите критерии за приоритетност е в полза на някои кандидати въз основа на предисторията на спазване на правилата по схемите за издаване на разрешения, която показва, че те не кандидатстват за разрешения за нови насаждения, като същевременно разполагат с лозя без селскостопанско предназначение, което би им осигурило разрешения за презасаждане. Вторият нов критерий за приоритетност е насочен към насърчаване на организациите с идеална цел в социалната област, които са получили земи, конфискувани в случай на актове на тероризъм и други видове престъпления, с цел да се стимулира използването за социални цели на земята, която иначе има опасност да бъде извадена от селскостопанска употреба.
(4)
Като се има предвид член 118 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и с цел икономическите участници в тези различни области в рамките на конкретна територия да вземат под внимание природните и социално-икономическите различия и различните стратегии за растеж, на държавите членки следва да се разреши на регионално равнище за специфични площи, които отговарят на критериите за допустимост за защитено географско указание или за площи без географско указание, да прилагат по различен начин критериите за допустимост и критериите за приоритетност, посочени в член 64, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, както и новите критерии за допустимост и приоритетност, които ще бъдат добавени с настоящия регламент. Тези разлики в прилагането на критериите в различните площи на дадена територия следва винаги да се основават на различията между площите.
(5)
С цел да бъдат обхванати и случаите на заобикаляне, които не са предвидени от този акт, държавите членки следва да предприемат мерки за предотвратяване на заобикалянето на критериите за допустимост или критериите за приоритетност от заявителите с искане за разрешения, когато действията им не са обхванати от специалните разпоредби за предотвратяване на заобикалянето, предвидени в настоящия регламент по отношение на специфичните критерии за допустимост и приоритетност.
(6)
В член 66, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 се предвижда възможност за едновременно наличие на лозови насаждения, които производителят се е ангажирал да изкорени, и на новозасадени лози. С цел да се предотвратят нередности, държавите членки следва да разполагат с възможността да гарантират чрез подходящи средства изпълнението на задължението за изкореняване, включително изискването за представяне на гаранция при предоставяне на разрешението за предварително презасаждане. Освен това е необходимо да се уточни, че в случай че изкореняването не е осъществено в рамките на четиригодишния срок, определен от тази разпоредба, лозята, засадени в съответната площ, трябва да се разглеждат като неполучили разрешение.
(7)
Съгласно член 66, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 държавите членки могат да ограничат презасаждането на площи, които отговарят на условията за производство на вина със защитени наименования за произход или защитени географски указания, въз основа на препоръки от признати и представителни професионални организации. Следва да се определят основанията или мотивите за тези решения за ограничаване, за да се уточни техният обхват, като същевременно се подсигури последователност на схемата и се избегне заобикалянето ѝ. По-специално следва да се гарантира, че автоматичното издаване на разрешения за презасаждане, установено в член 66, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, не възпрепятства възможността на държавите членки да ограничават издаването на разрешения за специфични площи в съответствие с член 63, параграф 2, буква б) и член 63, параграф 3. Следва обаче да се поясни, че някои специфични случаи не може да се разглеждат като заобикаляне на схемата.
(8)
В член 64 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се предвиждат административни санкции в случаите на неспазване на критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения, произтичащи от прилагането на секторното законодателство в областта на селското стопанство. За да се гарантира възпиращият ефект, държавите членки следва да бъдат в състояние да съобразят размера на тези санкции с търговската стойност на виното, произведено от съответните лозя. В съответствие с член 71, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 следва да бъдат предвидени административни санкции по отношение на неразрешените насаждения, за да се осигури възпиращ ефект. Минималният размер на тези санкции следва да е съобразен със средния годишен доход на хектар засадени с лозя площи на равнището на Съюза, изразен в брутна печалба на хектар засадени с лозя площи. Въз основа на този минимален размер се изчислява постепенното нарастване на размера на санкциите в зависимост от периода на неизпълнение. На държавите членки следва да се даде възможност да прилагат по-висок минимален размер на санкциите спрямо производителите в даден район, когато минималният размер, установен на равнището на Съюза, е по-малък от прогнозния среден годишен доход на хектар от съответната площ. Това увеличение на минималния размер на санкциите следва да бъде пропорционално на прогнозния среден годишен доход на хектар за площите, в които се намират неразрешените площи с лозови насаждения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Площи, освободени от прилагането на схемата за разрешаване на лозови насаждения
1. Схемата за разрешения за лозови насаждения, установена в част II, дял I, глава III от Регламент (ЕС) № 1308/2013, не се прилага за засаждането или презасаждането на площите по член 62, параграф 4 от същия регламент, отговарящи на съответните условия, посочени в параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член.
2. За засаждането или презасаждането на площи, предназначени за експериментални цели или за лозов посадъчен материал, се изисква предварително изпращане на уведомление до компетентните органи. В уведомлението се включва цялата необходима информация относно съответните площи, както и периодът, през който ще се проведе експериментът, или периодът, през който ще се произвежда лозовият посадъчен материал. Удължаването на тези периоди също се съобщава на компетентните органи.
Когато не са налице рискове от смущения на пазара, държавите членки могат да решат, че в рамките на сроковете, посочени в първа алинея, произведеното от тези площи грозде и лозаро-винарските продукти, получени от това грозде, могат да бъдат пуснати на пазара. В края на тези периоди производителят:
а)
или получава разрешение в съответствие с член 64 или 68 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 за съответната площ, така че гроздето, произведено в този район, и лозаро-винарските продукти, получени от това грозде, да могат да бъдат пуснати на пазара; или
б)
изкоренява лозята от съответните площи на свои разноски в съответствие с член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
Всички площи, предназначени за експерименти или за лозов посадъчен материал, засадени преди 1 януари 2016 г. след предоставянето на нови права за засаждане, продължават и след тази дата да отговарят на изискванията на всяко от условията, определени за използването на тези права, до края на периода на експеримента или на периода за отглеждане на лозовия посадъчен материал, за който са били издадени. След изтичането на тези периоди се прилагат правилата, определени в първа и втора алинея.
3. Засаждането или презасаждането на площи, чиито лозаро-винарски продукти са предназначени единствено за консумация в домакинството на производителя, отговаря на следните условия:
а)
съответната площ не превишава 0,1 ha;
б)
съответният производител не се занимава с производство на вино с търговска цел или в производство с търговска цел на други лозаро-винарски продукти.
За целите на настоящия параграф държавите членки могат да разглеждат някои организации без търговска дейност като равностойни на домакинството на производителя.
Държавите членки могат да решат, че е необходимо да се изпращат уведомления за насажденията, посочени в първа алинея.
4. Производител, който е загубил определена засадена с лозя площ в резултат на отчуждаване на имоти в обществен интерес в съответствие с националното законодателство, има право да засади нова площ, при условие че новозасадената площ не надвишава 105 % от изгубената площ що се отнася до чистата реколта. Новозасадената площ се вписва в лозарския регистър.
5. Изкореняването на площи, ползващи се от освобождаването, посочено в параграфи 2 и 3, не води до разрешение за повторно засаждане съгласно член 66 от Регламент (ЕС) № 1308/2013. Такова разрешение обаче може да бъде издадено в случай на изкореняване на новозасадени площи съгласно изключението по параграф 4.
Член 2
Критерии за издаване на разрешения
1. Когато държавите членки прилагат критерия за допустимост, посочен в член 64, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, се прилагат правилата, установени в част А от приложение I към настоящия регламент.
Държавите членки могат също така да прилагат допълнителния обективен и недискриминационен критерий - от заявлението да не произтича сериозен риск от злоупотреба с престижа на определено защитено географско указание, което условие се приема за изпълнено по подразбиране, освен в случаите, когато публичните органи са доказали наличието на такъв риск. Правилата във връзка с прилагането на този допълнителен критерий са определени в част Б от приложение I.
2. Ако държавите членки решат да прилагат един или повече от критериите за допустимост, посочени в член 64, параграф 1, букви а)-в) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, както и допълнителния критерий, посочен в параграф 1 от настоящия член, при издаване на разрешения за нови лозови насаждения те могат да прилагат подобни критерии на национално или на по-ниско териториално равнище.
3. Когато държавите членки прилагат един или няколко критерия за приоритетност от посочените в член 64, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, се прилагат правилата, установени в части А-З от приложение II към настоящия регламент.
Държавите членки могат също така да прилагат допълнителния обективен и недискриминационен критерий, свързан с предисторията на спазване на правилата от производители и организации с идеална цел в социалната област, които са получили земи, конфискувани в случаи, свързани с тероризъм и други форми на престъпност. Правилата във връзка с прилагането на тези допълнителни критерии са определени в част И от приложение II.
4. Ако държавите членки решат да прилагат един или повече от критериите за приоритетност, посочени в член 64, параграф 2, букви а)- з) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, както и допълнителния критерий, посочен в параграф 3 от настоящия член, при издаването на разрешения за нови лозови насаждения те могат да прилагат по еднообразен начин подобни критерии на национално равнище или с различна степен на значимост в различите области на държавите членки.
5. Използването на един или няколко от критериите, посочени в член 64, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, като критерии за допустимост на някое от географските равнища, посочени в член 63, параграф 2, се счита за надлежно обосновано за целите на член 64, параграф 1, буква г), ако използването им цели преодоляването на определен проблем в лозаро-винарския сектор на съответното географско равнище, който може да бъде решен само чрез подобно ограничение.
6. Без да се засягат правилата, установени в приложения I и II по отношение на специфичните критерии за допустимост и приоритетност, държавите членки приемат допълнителни мерки, когато е необходимо, за да се избегне заобикалянето от страна на заявителите на критериите за допустимост и приоритетност, включени в тези приложения.
Член 3
Разрешения за предварително презасаждане
Държавите членки могат да обвържат издаването на разрешение за производители, които се ангажират да изкоренят лозовите насаждения от дадена площ в съответствие с член 66, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, с предоставянето на гаранция.
Във всички случаи, ако изкореняването не бъде извършено от производителите до края на четвъртата година, считано от датата, на която са засадени новите лозови насаждения, по отношение на набелязаната площ, която не е била изкоренена, се прилага член 71 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
Член 4
Ограничения за презасаждане
Държавите членки могат да ограничат презасаждането въз основа на член 66, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, когато съответната площ, която ще бъде презасадена, е част от площи, за които издаването на разрешения за нови насаждения е ограничено в съответствие с член 63, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, и при условие че решението е обосновано от нуждата да се избегне доказан риск от значително обезценяване на определено защитено наименование за произход или защитено географско указание.
Рискът от значително обезценяване, посочен в първа алинея, не е налице, ако:
а)
съответната площ, която ще бъде презасадена, се намира в същата област на защитено наименование за произход или защитено географско указание като изкоренената площ и презасаждането на лозя отговаря на спецификацията на защитеното наименование за произход или защитеното географско указание, приложима за изкоренената площ;
б)
презасаждането е насочено към производството на вина без географско указание, при условие че заявителят поема същите ангажименти като определените в точка 2 от части А и Б от приложение I към настоящия регламент по отношение на новите насаждения.
Член 5
Санкции и възстановяване на разходи
Държавите членки налагат финансови санкции на производителите, които не спазват задължението, предвидено в член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
Минималният размер на финансовата санкция е:
а)
6 000 евро на хектар, ако производителят изкорени всички неразрешени засаждения в рамките на четири месеца от датата, на която е бил уведомен за нарушението, както е посочено в член 71, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013;
б)
12 000 EUR на хектар, ако производителят изкорени всички неразрешени засаждения през първата година след изтичането на четиримесечния срок;
в)
20 000 EUR на хектар, ако производителят изкорени всички неразрешени засаждения след първата година след изтичането на четиримесечния срок.
Ако годишните приходи, получени от площите със съответните лозя, се оценяват на над 6 000 EUR на хектар, държавите членки могат да увеличат минималните суми, посочени във втората алинея, пропорционално на средния годишен доход на хектар, определен за съответната площ.
Ако държавата членка гарантира изкореняването на неразрешените насаждения със собствени средства, съответните разходи за сметка на производителите съгласно член 71, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 се изчисляват обективно, като се вземат под внимание разходите за труд, за използване на машини и транспортните и другите разходи. Тези разходи следва да бъдат добавени към приложимите санкции.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 15 декември 2014 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/560 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. december 15.)
az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 69. cikkére,
tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 64. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszerrel kapcsolatos szabályokat foglal magában, mely szabályok 2016. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyezik és felváltják az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (3) II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának II. alszakaszában a telepítési jogra vonatkozóan meghatározott átmeneti szabályozást. A szóban forgó fejezet szabályokat állapít meg a szőlőtelepítésre vonatkozó engedélyezési rendszer időtartama, igazgatása és ellenőrzése tekintetében, valamint felhatalmazza a Bizottságot a rendszer igazgatásával kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának II. alszakaszában a telepítési jogra vonatkozóan meghatározott átmeneti szabályozás az 1308/2013/EU rendelet 230. cikke (1) bekezdése b) pontja ii. alpontjának megfelelően 2015. december 31-ig alkalmazandó.
(2)
Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke általános követelményként előírja a tagállamok számára, hogy a szőlőt telepíteni vagy újratelepíteni szándékozó termelők kérésére engedélyezzék a szőlőtelepítést. Mindazonáltal az említett cikk (4) bekezdése értelmében egyes területek mentesülnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer és következésképpen ezen általános követelmény alkalmazása alól. Meg kell állapítani a szóban forgó mentesség alkalmazási feltételeire vonatkozó szabályokat. Az új rendszerrel való visszaélés megakadályozása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kísérletek vagy oltványiskolák céljaira szánt területeket csak a pontosan meghatározott célokra lehessen használni, és gondoskodni kell arról is, hogy az ilyen területeken előállított, szőlőből készült termékeket ne lehessen forgalomba hozni, kivéve, ha a tagállamok úgy ítélik meg, hogy nem áll fenn piaci zavarok kockázata. Annak érdekében, hogy a telepítési jogra vonatkozó szabályozásról a szőlőtelepítésekre vonatkozó új engedélyezési rendszerre történő átállás zökkenőmentes legyen, célszerű engedélyezni, hogy a már folyamatban lévő szőlőtermesztési kísérletekre és a meglévő oltványiskolákra továbbra is a jelenleg hatályos szabályok vonatkozzanak. Indokolt biztosítani a szóban forgó mentességet azon területek esetében, amelyek bor- vagy szőlőtermése kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szolgál, mivel e területek - bizonyos feltételek teljesülése esetén - nem járulnak hozzá piaci zavarok keletkezéséhez. Ugyanezen okból a mentességet helyénvaló kiterjeszteni azokra a kereskedelmi tevékenységet nem folytató szervezetekre is, amelyek megfelelnek az említett feltételeknek. Mentességet kell biztosítani az olyan termelő által létesített szőlőterület tekintetében is, aki bizonyos, szőlővel betelepített területet nemzeti jogszabály értelmében közérdekből végrehajtott kisajátítási intézkedés következtében veszített el, mivel ilyen esetben a szőlővel betelepített terület elvesztése a termelő akaratától függetlenül következik be. A szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer általános célkitűzéseinek aláásását elkerülendő, indokolt ugyanakkor megállapítani egy, az új terület maximális méretére vonatkozó feltételt.
(3)
Az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (1) és (2) bekezdése szabályokat állapít meg az új telepítések engedélyezésére vonatkozóan, továbbá jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat határoz meg, amelyeket a tagállamok alkalmazhatnak. Egyes jogosultsági és elsőbbségi kritériumok kapcsán konkrét feltételeket kell megállapítani annak érdekében, hogy alkalmazásuk egységesen történjen, és megakadályozható legyen, hogy az engedélyt kapó termelők visszaéljenek az engedélyezési rendszerrel. Ezenkívül indokolt a rendelkezést három új kritériummal kiegészíteni: az oltalom alatt álló földrajzi jelzések hírnevével való visszaélésre vonatkozó új jogosultsági kritériummal; egy, azon termelőket előnyben részesítő új elsőbbségi kritériummal, akik betartják a rendszer szabályait, és akiknek a mezőgazdasági üzeméhez nem tartoznak művelés nélkül hagyott szőlőültetvények; valamint egy, azokat a társadalmi célt szolgáló nonprofit szervezeteket előnyben részesítő új elsőbbségi kritériummal, mely szervezetek terrorizmussal vagy más típusú bűncselekménnyel összefüggésben elkobzott földek birtokába jutottak. Az új jogosultsági kritérium bevezetését annak szükségessége indokolja, hogy bizonyos földrajzi jelzések hírneve hasonló oltalmat élvezzen, mint egyes eredetmegjelöléseké, biztosítva ezáltal, hogy az új telepítések ne jelentsenek fenyegetést rájuk nézve. Az új elsőbbségi kritériumok közül az első azon kérelmezők előnyben részesítésére irányul, akik esetében a vonatkozó háttér-információk tanúsítják, hogy a kérelmezők betartják az engedélyezési rendszer szabályait, és nem kérelmezik új telepítések engedélyezését, miközben olyan, művelés alatt nem álló, szőlővel betelepített területekkel rendelkeznek, amelyekre újratelepítési engedély lenne kiadható. A másik új elsőbbségi kritérium azoknak a társadalmi célt szolgáló nonprofit szervezeteknek az előnyben részesítésére irányul, amelyek terrorizmussal vagy más típusú bűncselekménnyel összefüggésben elkobzott földek birtokába jutottak; a cél ezzel az olyan földterületek társadalmi hasznosításának előmozdítása, amelyeken máskülönben adott esetben nem folyna termelés.
(4)
Az 1306/2013/EU rendelet 118. cikkének figyelembevételével és a valamely térség különböző területei közötti társadalmi-gazdasági különbségeknek, valamint az említett különböző területeken működő gazdasági szereplők eltérő növekedési stratégiáinak a kezelése érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy regionális szinten más-más módon alkalmazzák az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (1) és (2) bekezdésében felsorolt jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat, valamint az e rendelettel bevezetendő új jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat vagy az oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolható konkrét területek, vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolható konkrét területek, vagy a földrajzi jelzéshez nem köthető területek tekintetében. A szóban forgó kritériumoknak valamely meghatározott térség különböző területein eltérő módon történő alkalmazását minden esetben az érintett területek közötti különbségeknek kell indokolniuk.
(5)
Annak érdekében, hogy reagálni tudjanak a szabályozás kijátszásának azon eseteire, amelyekről e jogi aktus nem rendelkezik, a tagállamoknak - amennyiben vonatkozó tevékenységeikre nem terjed ki eleve az e rendeletben a konkrét jogosultsági és elsőbbségi kritériumok kijátszásának megelőzésére megállapított egyedi rendelkezések hatálya - intézkedéseket kell elfogadniuk annak megakadályozására, hogy az engedélyt kérelmezők kijátsszák a jogosultsági, illetve az elsőbbségi kritériumokat.
(6)
Az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít arra, hogy azok a termelők, akik kötelezettséget vállaltak szőlőültetvények kivágására, a kivágandó ültetvényekkel egyidejűleg újonnan telepített szőlőültetvényeket is fenntartsanak. A szabálytalanságok megelőzése érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy megfelelő eszközök - többek között a tervezett újratelepítés engedélyezéséhez megkívánt biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény - alkalmazásával gondoskodjanak róla, hogy a kivágásra vonatkozó vállalás teljesüljön. Ezenkívül egyértelműen elő kell írni, hogy amennyiben a kivágásra nem kerül sor a szóban forgó rendelkezésben meghatározott négyéves határidőn belül, a vállalás tárgyát képező területen végrehajtott szőlőtelepítést nem engedélyezettnek kell tekinteni.
(7)
Az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok elismert és reprezentatív szakmai szervezetek által kiadott ajánlás alapján korlátozhatják az újratelepítést az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok termelésére jogosult területeken. A korlátozásra irányuló határozatok alkalmazási körének egyértelmű megállapítása, valamint a rendszer koherenciájának biztosítása és a rendszerrel való visszaélés megakadályozása érdekében meg kell határozni, hogy milyen jogcím vagy indokok alapján adható ki ilyen határozat. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az újratelepítések engedélyezésének tekintetében az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (1) bekezdésében rögzített automatizmus ne akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a 63. cikk (2) bekezdése b) pontjának és a 63. cikk (3) bekezdésének megfelelően bizonyos területek esetében éljenek az engedélykibocsátás korlátozásának lehetőségével. Mindazonáltal célszerű egyértelművé tenni, hogy bizonyos egyedi esetek nem tekinthetők a rendszerrel való visszaélésnek.
(8)
Az 1306/2013/EU rendelet 64. cikke igazgatási szankciók alkalmazását írja elő a jogosultsági kritériumoknak, kötelezettségvállalásoknak vagy az ágazati mezőgazdasági jogszabályok alkalmazásából eredő egyéb kötelezettségeknek való meg nem felelés eseteire. A visszatartó hatás biztosítása érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy e szankciók mértékét az érintett szőlőbirtokokon termelt borok kereskedelmi értékével arányosan állapítsák meg. Az 1308/2013/EU rendelet 71. cikke (4) bekezdésének megfelelően a visszatartó hatás elérése érdekében igazgatási szankciókat kell előírni az engedély nélküli telepítésekre vonatkozóan. Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a szóban forgó szankciók minimális értéke megfeleljen a szőlőterületek uniós szinten megállapított, hektáronkénti átlagos éves jövedelemének, amelyet a szőlőterületek egy hektárjára eső fedezeti hozzájárulásban kell megadni. A szankciók mértékét e minimális értékből kiindulva a meg nem felelés időtartamától függően fokozatosan növelni kell. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy magasabb minimális szankciókat alkalmazzanak a termelőkre azokon a területeken, ahol az uniós szinten megállapított minimális érték alacsonyabb, mint az adott terület hektáronkénti becsült átlagos éves jövedelme. A szankciók minimális értékének növelését azon terület hektáronkénti becsült átlagos éves jövedelmével arányosan kell végrehajtani, ahol az engedély nélkül telepített ültetvény található,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer hatálya alól mentesített területek
(1) Az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címének III. fejezetében a szőlőtelepítésekre vonatkozóan meghatározott engedélyezési rendszer nem alkalmazandó az ugyanazon rendelet 62. cikkének (4) bekezdésében említett területeken az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott vonatkozó feltételeknek megfelelően végrehajtott telepítésre vagy újratelepítésre.
(2) A kísérleti célokra vagy oltványiskola létesítésére szánt területeken végrehajtandó telepítést vagy újratelepítést előzetesen be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak. A bejelentésnek tartalmaznia kell minden releváns információt az érintett területekre és a kísérlet, illetve az oltványtermesztés időszakára vonatkozóan. A szóban forgó időszakok meghosszabbítását szintén be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak.
Amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy nem áll fenn piaci zavarok kockázata, dönthetnek úgy, hogy az első albekezdésben említett időszakokban engedélyezik az érintett területeken termesztett szőlő és az ilyen szőlőből készített termékek forgalmazását. A szóban forgó időszakok végén a termelő:
a)
az 1308/2013/EU rendelet 64. vagy 68. cikkének megfelelően megszerzi a megfelelő engedélyt az érintett terület vonatkozásában, annak érdekében, hogy az adott területen termesztett szőlő és az abból előállított termékek forgalmazhatók legyenek; vagy
b)
az 1308/2013/EU rendelet 71. cikke (1) bekezdésének megfelelően saját költségére kivágja az érintett területen lévő szőlőültetvényt.
Azon területeknek, amelyeket kísérleti célokra vagy oltványiskola létesítésére szánnak, és amelyeket új telepítési jogok odaítélését követően 2016. január 1-jét megelőzően telepítenek, az említett időpontot követően is meg kell felelniük minden, az ilyen jogok használatára vonatkozóan meghatározott feltételnek azon kísérlet időtartamának vagy azon oltványiskola termelési időszakának a végéig, amely tekintetében a jogokat odaítélték. A szóban forgó időszakok lejártát követően az első és a második albekezdésben megállapított szabályok alkalmazandók.
(3) Azon területek esetében, amelyek szőlő- és bortermékei kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szolgálnak, a telepítésre, illetve az újratelepítésre a következő feltételek teljesülése esetén kerülhet sor:
a)
az érintett terület legfeljebb 0,1 ha;
b)
az érintett bortermelő nem foglalkozik bor vagy egyéb, szőlőből készült termék kereskedelmi célú termelésével.
E bekezdés alkalmazásában a tagállamok bizonyos, kereskedelmi tevékenységet nem folytató szervezeteket a bortermelő háztartásával egyenértékűnek tekinthetnek.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az első albekezdésben említett telepítéseket be kell jelenteni.
(4) Azon termelők, akik nemzeti jogszabály értelmében közérdekből végrehajtott kisajátítási intézkedés következtében veszítettek el bizonyos szőlővel betelepített területeket, jogosultak új terület betelepítésére, feltéve, hogy az újonnan betelepített terület nagysága a tiszta szőlőtermő területet tekintve nem haladja meg az elveszített terület 105 %-át. Az újonnan betelepített területet be kell jegyezni a szőlőültetvény-kataszterbe.
(5) A (2) és a (3) bekezdésben említett mentesség hatálya alá tartozó területeken lévő ültetvények kivágása nem vonja maga után az újratelepítésnek az 1308/2013/EU rendelet 66. cikke alapján történő engedélyezését. Engedélyezni kell ugyanakkor az újratelepítést a (4) bekezdésben említett mentesség alapján újonnan telepített ültetvények kivágása esetén.
2. cikk
Az engedély megadására vonatkozó kritériumok
(1) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő jogosultsági kritériumot alkalmazzák, az e rendelet I. mellékletének A. részében megállapított szabályok alkalmazandók.
A tagállamok emellett alkalmazhatják azt a további objektív és megkülönböztetésmentes kritériumot is, miszerint a kérelem nem hordozza magában a konkrét oltalom alatt álló földrajzi jelzések jó hírnevével való visszaélés jelentős kockázatát, amit vélelmezni kell, hacsak az állami hatóságok be nem bizonyítják ilyen kockázat fennállását. Az ennek a további kritériumnak az alkalmazására vonatkozó szabályokat az I. melléklet B. része tartalmazza.
(2) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikke (1) bekezdésének a)-c) pontjában említett jogosultsági kritériumok és az e cikk (1) bekezdésében meghatározott további kritérium közül egy vagy több kritérium alkalmazása mellett döntenek, az új telepítések engedélyezésekor az érintett kritériumot vagy kritériumokat nemzeti, illetve alacsonyabb területi szinten is alkalmazhatják.
(3) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (2) bekezdésében felsorolt elsőbbségi kritériumok közül egyet vagy többet alkalmaznak, az e rendelet II. mellékletének A-H. részében megállapított szabályok alkalmazandók.
A tagállamok emellett alkalmazhatják azokat a további, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat is, amelyek az engedély odaítélését a terrorizmussal vagy más típusú bűncselekménnyel összefüggésben elkobzott földek birtokába jutó termelők és társadalmi célt szolgáló nonprofit szervezetek korábbi magatartásától teszik függővé. Az e további kritériumok alkalmazására vonatkozó szabályokat a II. melléklet I. része tartalmazza.
(4) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikke (2) bekezdésének a)-h) pontjában említett elsőbbségi kritériumok és az e cikk (3) bekezdésében előírt további kritériumok közül egy vagy több kritérium alkalmazása mellett döntenek, az új telepítések engedélyezésekor az érintett kritériumot vagy kritériumokat alkalmazhatják az egész tagállam szintjén egységesen, illetve - az adott tagállam különböző területei közötti eltéréseket figyelembe véve - eltérő súllyal is.
(5) Az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumok közül egynek vagy többnek a 63. cikk (2) bekezdésében említett földrajzi szintek valamelyikén, jogosultsági kritériumként történő alkalmazása a 64. cikk (1) bekezdésének d) pontja alkalmazásában kellően indokoltnak tekintendő, ha az alkalmazás célja egy olyan, a bortermelési ágazatot az adott földrajzi szinten sújtó konkrét probléma megoldása, amely csak ilyen korlátozás révén rendezhető.
(6) Az I. és a II. mellékletben az egyes jogosultsági és elsőbbségi kritériumok tekintetében megállapított szabályok sérelme nélkül, a tagállamok szükség esetén további intézkedéseket fogadnak el annak megakadályozására, hogy az engedélyt kérelmezők kijátsszák az említett mellékletekben szereplő jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat.
3. cikk
Tervezett újratelepítések engedélyezése
A tagállamok feltételhez - a termelők által letétbe helyezendő biztosítékhoz - köthetik az engedélynek az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerinti, a szőlőültetvény kivágására vállalkozó termelők számára történő megadását.
Ha a termelők az új szőlőtelepítés időpontjától számított negyedik év végéig nem hajtják végre a kivágást, az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkét kell alkalmazni a vállalás tárgyát képező, ki nem vágott szőlőültetvények területére.
4. cikk
Az újratelepítésre vonatkozó korlátozások
A tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (3) bekezdése alapján korlátozhatják az újratelepítést, amennyiben az újratelepítendő terület olyan területen található, amely esetében az új telepítésekre vonatkozó engedélyek kiadása az 1308/2013/EU rendelet 63. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint korlátozva van, és feltéve, hogy az ilyen döntést indokolja annak szükségessége, hogy elkerüljék valamely konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés jelentős mértékű értékvesztésének kellően bizonyított kockázatát.
Nem áll fenn a jelentős mértékű értékvesztés első albekezdésben említett kockázata akkor, ha:
a)
az újratelepítendő ültetvény konkrét területe ugyanazon az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés hatálya alá tartozó területen található, mint a kivágott ültetvény, és az újratelepített szőlőültetvény esetében teljesülnek ugyanazok az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel kapcsolatos előírások, mint amelyek a kivágott szőlőültetvényre érvényesek;
b)
az újratelepítés földrajzi árujelző nélküli borok termelésére irányul, feltéve, hogy a kérelmező vállalja az e rendelet I. melléklete A. és B. részének 2. pontjában az új telepítésekre vonatkozóan megállapítottakkal megegyező kötelezettségek teljesítését.
5. cikk
Szankciók és a költségek visszafizettetése
A tagállamok pénzbüntetést vetnek ki azokra a termelőkre, akik nem teljesítik az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kötelezettséget.
A pénzbüntetés minimális összegét a következők szerint kell megállapítani:
a)
hektáronként 6 000 EUR, ha a termelő az engedély nélkül telepített szőlőültetvény teljes egészét kivágja az attól az időponttól számított négy hónapos időszakon belül, amikor őt a szabálytalanságról az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint értesítik;
b)
hektáronként 12 000 EUR, ha a termelő az engedély nélkül telepített szőlőültetvény teljes egészének kivágását a négy hónapos időszak lejártától számított első évben végzi el;
c)
hektáronként 20 000 EUR, ha a termelő az engedély nélkül telepített szőlőültetvény teljes egészének kivágását a négy hónapos időszak lejártától számított első év végét követően végzi el.
Amennyiben az érintett szőlőültetvények területéről befolyó éves jövedelem hektáronkénti becsült összege meghaladja a 6 000 EUR-t, a tagállamok az adott terület hektáronkénti becsült átlagos éves jövedelmével arányosan növelhetik a második albekezdésben meghatározott minimális összegeket.
Ha a tagállam saját költségére gondoskodik az engedély nélkül telepített ültetvény kivágásáról, az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkének (2) bekezdése értelmében a termelőre háruló kapcsolódó költségeket objektív módon, a munkaerővel, a gépek használatával és a szállítással összefüggő költségeket, valamint az egyéb felmerülő költségeket figyelembe véve kell kiszámítani. E költségeket hozzá kell adni a kiszabandó büntetés összegéhez.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.