РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
A BIZOTTSÁG 513/2013/EU RENDELETE
(2013. június 4.)
a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (az „alaprendelet”) és különösen annak 7. cikkére és 14. cikke (5) bekezdésére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részei uniós teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Nyilvántartásba vétel
(3)
A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság elfogadta 2013. március 1-jei 182/2013/EU rendeletet (3), mely a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) 2013. március 6-tól nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be.
3. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait és az ismert importőröket. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették.
(5)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(6)
Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és uniós gyártók nagy számára az eljárásban, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy úgy döntött, hogy a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza az alaprendelet 17. cikkének megfelelően (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).
a) Mintavétel az uniós gyártók esetében
(7)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az uniós gyártókból álló ideiglenes minta kiválasztásáról valamennyi ismert uniós gyártót és gyártói szervezetet értesítettek. Az ideiglenes minta azon mintegy 220 uniós gyártó közül kiválasztott kilenc uniós gyártóból állt, amelyekről ismert volt, hogy a vizsgálat megindítása előtt hasonló terméket (lásd a későbbiekben a (26) preambulumbekezdést) gyártott, a mintának a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív gyártási mennyiség alapján az értékesítések, a termelés volumene és a földrajzi elhelyezkedés alapján kiválasztásával. Biztosított volt, hogy a mintában egyaránt szerepeljenek vertikálisan integrált és nem integrált uniós gyártók is. Az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt ideiglenes mintával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt terjesztett elő, egy fél pedig meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől.
(8)
Több érdekelt fél vetette fel a következő kifogást az uniós gyártók ideiglenes mintájával kapcsolatban:
i.
Néhány érdekelt bejelentette, hogy az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban adott gyér tájékoztatás elégtelen volt és ez megakadályozta, hogy a javasolt mintával kapcsolatban érdemleges észrevételeket tegyenek. Bírálták különösen, hogy bizalmasan kezelték az uniós gyártók kilétét, és kérték, hogy fedjék fel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók melyik tagállamban találhatók, továbbá azt, hogy a kiválasztott uniós gyártók milyen részesedéssel rendelkeznek a fotovillamos modulok, elemek és lemezek teljes gyártási volumenében, valamint a mintában szereplő vállalatok vonatkozásában egyenként és a minta egészére a képviselt gyártási és értékesítési százalékos arányt.
ii.
A mintavételre használt módszert amiatt vitatták, hogy az „összemos három különböző lépést”, jelesül a vizsgálat megindításának támogatását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és a mintavételt. Ezért azt állították, nem volt egyértelmű az, hogy az uniós gazdasági ágazat már a minta kiválasztásakor meghatározásra került-e, és ennélfogva a mintát reprezentatívnak lehetett-e tekinteni. Az uniós gazdasági ágazat mintavételi szakaszban történő meghatározásának hiánya meggátolta az érdekelt feleket a minta reprezentativitásának és ennélfogva annak ellenőrzésében, hogy e minta alapján helyesen lehetett-e értékelni az uniós gazdasági ágazat későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti helyzetét. Állították továbbá, hogy helytelen volt az ideiglenes mintát azon az alapon kiválasztani, hogy az uniós gyártók milyen válaszokat adtak a vizsgálat megindításának támogatása tekintetében.
iii.
Állították azt is, hogy az ideiglenes mintát pusztán azon vállalatok alapján választották ki, amelyek hangot adtak a tárgybeli vizsgálat támogatásának.
iv.
Egy fél azt állította, hogy mivel az ideiglenes mintában szerepelnek vertikálisan integrált vállalatok, a lemezek és elemek gyártási volumene akár kétszeres-háromszoros is lehet, ami kétségeket kelt a minta reprezentativitását illetően. Kérték, hogy a vertikálisan integrált gyártók vonatkozásában csak a modulok, de ne az elemek és lemezek gyártási volumenét vegyék figyelembe.
v.
Ugyanez a fél állította, hogy a mintavétel alapját képező adatok legalább részben megbízhatatlanok voltak, ami az ideiglenes minta egészének reprezentativitására is hatást gyakorolhatott.
vi.
Egy fél megadta az állítólag hasonló terméket gyártó további mintegy 150 uniós gyártó listáját, azt állítva, hogy ezeket is figyelembe kellett volna venni az uniós gyártók mintájának kiválasztásakor.
(9)
A felek által hivatkozott érvekkel kapcsolatban a következőket kell rögzíteni:
i.
Az uniós gyártók a megtorlás kockázatára tekintettel kérték kilétük bizalmas kezelését. Valóban voltak az uniós gyártók ellen irányuló fenyegetések, miszerint vállalkozásukat az Unión belül és azon kívül is kár fogja érni. A Bizottság megítélése szerint e kérések kellően megalapozottak voltak ahhoz, hogy helyt adjon azoknak. A mintába felvett egyes uniós gyártók telephelyének, illetve gyártási vagy értékesítési részesedésének megadása könnyen felfedhetné az érintett gyártó kilétét és az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani.
ii.
A Bizottság nem „mosta össze” az eljárás megindítása támogatásának meghatározását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és az ideiglenes minta kiválasztását, mivel ezek a lépések egymástól függetlenek maradtak és azokról külön született döntés. Nem nyert igazolást, hogy az uniós gyártók által megadott gyártási és értékesítési adatoknak a vizsgálat megindításának támogatásával összefüggésben történő felhasználása milyen mértékben érintette a minta reprezentativitását. Az eljárás megindításakor valóban meg kellett ideiglenes jelleggel határozni az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gyártókra vonatkozó összes információ felhasználásra került - beleértve a panaszban megadott információkat és az uniós gyártóktól, illetve más felektől a vizsgálat megindítása előtt begyűjtött adatokat is - a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakra vonatkozó teljes uniós gyártás ideiglenes meghatározásakor.
iii.
A minta szempontjából figyelembevételre került a vizsgálat támogatására vonatkozó kérdésre válaszoló összes uniós gyártó, függetlenül attól, hogy a vizsgálatot támogatták, ellenezték vagy erről nem nyilvánítottak véleményt; ez a kérés ennélfogva elutasításra került.
iv.
Az ideiglenes minta kiválasztásakor mérlegelést nyert a kétszeres/háromszoros számbavétel kérdése. Úgy tűnt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók lemez- és elemgyártásának és -értékesítésének kizárása következtében figyelmen kívül kerülne a lemez- és cellatermelés szabad piacon értékesített része. Ezért úgy ítélték meg, hogy a lemezek és elemek teljes gyártási volumenből való kizárása nem feltétlenül eredményezte volna a minta nagyobb fokú reprezentativitását. A minta reprezentativitása továbbá nem csak a gyártási volumen alapján került meghatározásra, hanem a földrajzi kiterjedés, illetve a vertikálisan integrált és nem integrált gyártók kiegyensúlyozott képviselete alapján is. A gyártási volumen relatív reprezentativitása a hasonló termékek minden egyes típusa szintjén kiszámításra került. Ezen az alapon úgy ítélték meg, hogy az ideiglenes minta kiválasztására használt módszertan ésszerű volt, ennélfogva a minta reprezentatívnak minősül a vizsgált termék egészének uniós gazdasági ágazata tekintetében. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
v.
Az adatok megbízhatóságát illetően: a minta kiválasztása a mintavételkor rendelkezésre álló információk alapján történt, az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint. A vizsgálat megindításának alátámasztására felhasznált adatok megbízhatóságát illetően: a vizsgálat nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a vizsgálat megindítása előtt gyűjtött adatok lényeges hibában szenvedtek volna. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az ideiglenes minta kiválasztásának alapja kellően megbízható volt. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
vi.
A további mintegy 150 uniós gyártó listáját illetően meg kell jegyezni, hogy ezt az információt jóval az érdekelt felek ideiglenes minta kiválasztására vonatkozó észrevételeinek benyújtására, illetve az uniós gyártók mintába való felvételre való jelentkezésére megadott határidőn túl nyújtották be. Ezen túlmenően az ezen a listán szereplő mintegy 30 uniós gyártóról a Bizottságnak a minta kiválasztásakor ténylegesen tudomása volt. Továbbá a minta kiválasztásakor figyelembe vettek minden olyan uniós gyártót, amely az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után bejelentkezett. Ezen az alapon a minta reprezentativitása nem érintett. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
(10)
Az észrevételek beérkezését követően a minta összetételét felülvizsgálták az arra vonatkozó jelzés miatt, hogy a kiválasztott egyik vállalat nem képes a teljes körű együttműködésre. A minta reprezentativitásának megőrzése érdekében egy további uniós gyártót választottak ki. A módosított minta így tíz uniós gyártóból állt, amelyeket a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, a gyártás minden szintje vonatkozásában a legnagyobb reprezentatív volumen alapján választottak ki, figyelembe véve az uniós piaci értékesítés volumenét és a földrajzi elhelyezkedést. Ennek következtében a figyelembe vett uniós gyártók módosított mintája a teljes uniós termelés százalékában kifejezve a modulgyártók 18-21 %-át, az elemgyártók 17-24 %-át, a lemezgyártók 28-35 %-át képviseli, és lefedi a vertikálisan integrált és nem integrált gyártókat egyaránt. Tekintve, hogy a pontos százalékos arány lehetővé tenné a fent említett további uniós gyártó termelési volumenének kiszámítását, és így kilétének meghatározását, a pontos százalékos arányok nem tehetőek közzé.
b) Mintavétel a független importőrök körében
(11)
A független importőrök potenciálisan nagy számára tekintettel a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat.
(12)
A panaszos által beterjesztett azon mintegy 250 független importőr körül, amelyekkel a Bizottság kapcsolatba lépett, harminchat fél töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, közülük harmincöt a modulok, egy az elemek tekintetében, de a lemezek vonatkozásában válasz nem érkezett. A mintát az alaprendelet 17. cikkével összhangban választották ki, a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség lefedésére. A Bizottság ennek alapján a modulok vonatkozásában három, az elemek tekintetében egy független importőrből álló mintát választott ki. A beérkezett észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy egy további független importőrt vesz fel a mintába a modulok vonatkozásában. Ez a vállalat jelentkezett és érvelése szerint tevékenységének szintje indokolná a mintába való felvételét. Eredeti beadványát ezért újra megvizsgálták és nyilvánvalóvá vált, hogy adminisztratív hiba történt az érintett importőr által jelentett importvolumennel kapcsolatban. Ezen okok miatt a szóban forgó vállalatot felvették a független importőrök mintájába. Mindemellett a mintába eredetileg kiválasztott két vállalat nem töltötte ki a kérdőíveket, és ezért azokat nem együttműködőnek tekintették és kizárták a független importőrök mintájából. Ezért a független importőrök mintája modulok vonatkozásában kettő, elemek vonatkozásában pedig egy importőrből állt, az érintett országból származó teljes behozatal mintegy 2-5 %-át képviselve. A kitöltött kérdőív beérkezése után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy a három importőr közül kettőnek a főtevékenysége valójában napelemes létesítmények telepítése, és nem az érintett termékekkel való kereskedelem volt. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék behozatalának többsége a kínai exportáló gyártókhoz kapcsolódó vállalatokon, szerelőkön vagy projektfejlesztőkön keresztül lép be az uniós piacra. Az adott körülmények között a mintát ideiglenesen reprezentatívnak minősítették. A Bizottság azonban a további vizsgálat során fel fogja venni a kapcsolatot további együttműködő független importőrökkel annak ellenőrzése érdekében, hogy importőrnek minősülnek-e, illetve a minta mérete növelésének megfontolására.
c) Mintavétel az exportáló gyártók körében
(13)
Az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára tekintettel a Bizottság a dömping meghatározásához az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportáló gyártót felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat. Az érintett ország hatóságaival is konzultációt folytattak.
(14)
A mintavétel során 135 exportáló kínai gyártó (gyakorta több vállalatból álló csoport) jelentkezett. Az együttműködő vállalatok a teljes kínai export értékének 80 %-át képviselik. A hét vállalatcsoportból álló kiválasztott minta a következőkből tevődik össze: a modulok terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező három együttműködő exportőr, az elemek terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező két legnagyobb exportőr, illetve a lemezek terén legnagyobb exportvolument felmutató exportőr.
d) Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(15)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő minden exportáló kínai gyártónak, illetve a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, továbbá az értéklánc következő lépcsőjén álló azon gazdasági szereplőknek és társulásaiknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság kapcsolatba lépett a fogyasztói szervezetek képviselőjével is.
(16)
A kitöltött kérdőívek beérkeztek a mintában szereplő valamennyi kínai exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, a mintában szereplő három független uniós importőrtől, valamint huszonegy, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőtől, és ezek három társulásától.
(17)
A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalat(csoport)ok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
a)
Uniós gyártók
-
A mintában szereplő tíz uniós gyártó telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat.
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
JingAo Group, Kínai Népköztársaság
-
Jinzhou Yangguang Energy, Kínai Népköztársaság
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Yingli Green Energy Holding Company, Kínai Népköztársaság
c)
Kapcsolódó uniós importőrök
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Németország
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Olaszország
-
Delta Energy Systems S.r.l., Róma, Olaszország
-
Sunways AG, Konstanz, Németország
-
JA Solar GmbH, München, Németország
d)
Unión kívüli kapcsolódó kereskedők/importőrök
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Svájc
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Svájc
e)
Független uniós importőrök
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Németország
f)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Németország
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Németország
g)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Németország
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanyolország
h)
Társulások
-
EPIA, Brüsszel, Belgium
(18)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalatok telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalor, India
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bangalor, India
4. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ez a termék jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: a vizsgált termék).
(21)
A következő terméktípusok nem tartoznak a vizsgált termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.
(22)
A fotovillamos modulok, elemek és lemezek a napenergiát villamos energiává alakítják át. Az átalakítást olyan elemek működtetik, amelyek elnyelik a fényt és azt kristályos szilícium segítségével villamos energiává alakítják.
(23)
A gyártási folyamat első lépését a lemezek alkotják. Ezek kristályos szilíciumból készülnek, és ezek alkotják az elemgyártás legfontosabb alkotóelemét.
(24)
Először a kristályos szilíciumot meg kell olvasztani kristályos szilíciumöntvények elkészítéséhez, majd ezeket az öntvényeket lemezekre fűrészelik. A lemezeket a működőképes napelem elemek előállításához csúcstechnológiás félvezető feldolgozósoron kezelik. A gyártási folyamat második lépését az elemek alkotják. Ezek az elemben termelt villamos energia összegyűjtéséhez és továbbításához egy pozitív-negatív záróréteggel rendelkeznek.
(25)
A modulok képezik a gyártási folyamat harmadik lépését. A modulok összeállításához az elemeket lapos vezetékkel vagy fémszalaggal kötik össze egy cellalánc kialakításához. Ezeket fóliák közé laminálják. Többnyire üveget használnak a felső oldalon, az alsón pedig polimer hátfóliáz. A helyszíni (pl. tetőre történő) felszereléshez rendszerint kereteket készítenek. A modul felszerelhető inverterrel is.
2. Hasonló termék
(26)
A vizsgálat azt igazolta, hogy az érintett termék és a rendes érték megállapításához analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alaprendeltetése azonos. Ezért ezek ideiglenesen hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében.
3. A termékkört érintő kérelmek
i. Fizikai, vegyi és műszaki jellemzők, valamint rendeltetés
(27)
Több érdekelt fél állította, hogy a vizsgálat nem fedhet le három, eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkező terméket, ennélfogva a modulok, elemek és lemezek tekintetében külön vizsgálatot kellene végezni. Állították továbbá, hogy nem egyértelmű az, hogy a vizsgálat egyetlen termékre vagy három külön termékre vonatkozik-e, ezért érdekeik védelmi lehetősége nem teljes körű. Kérték továbbá, hogy a monokristályos lemezek kizárásának mellőzése esetén alternatívaként a lemezeket zárják ki a vizsgálatból (lásd a későbbi (42)-(44) preambulumbekezdést).
(28)
A lemez-elem modulgyártás eltérő gyártási lépésekből álló, egységes gyártási folyamat. A modulok, elemek és lemezek együttesen határozzák meg a késztermék (azaz a modulok) tulajdonságait. A vizsgálat igazolta, hogy a lemez- és elemgyártás közvetlenül és kizárólag a modulgyártást szolgálja; a modulok, elemek és lemezek azonos (a használat nyersanyag által meghatározott) fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alaprendeltetésük is azonos, azaz azokat a fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik. A modulok teljesítménye közvetlenül kötődik a lemezek és elemek teljesítményéhez.
(29)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben egyértelműen szerepelt, hogy a vizsgálat terméket az elemek és a lemezek alkotják. Az érdekelt felek érdekvédelmi lehetősége ezért az érintett termék meghatározása alapján teljes körű volt. Emiatt az érvek elvetésre kerültek.
ii. Eltérő besorolás
(30)
Állították továbbá, hogy a modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek egyetlen terméknek, mivel eltér azok nyolcjegyű KN-kódja, hatjegyű vámtarifa-alszáma, harmonizált Rendszer szerinti négyjegyű besorolása és kétjegyű fejezetszáma, valamint a HR-nómenklatúra eltérő szakaszaiban találhatóak. Ez az érvelés önmagában nem bír jelentőséggel a dömpingellenes vizsgálat termékkörének meghatározásában, mivel ez az érintett termék fizikai tulajdonságain alapul.
iii. Az elemek hozzáadott értéke
(31)
Több fél állította, hogy az elemek átalakítási folyamatának hozzáadott értéke adja a modulok értékének legjelentősebb részét, ezért az elemeket külön terméknek kell tekinteni.
(32)
A vizsgálat feltárta, hogy az elemgyártás a gyártási folyamat technológiailag legkifinomultabb része. Igazolta azonban azt is, hogy a három gyártási lépés egymásra épül, és a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul, hanem az egész gyártási folyamatra kiterjed. Emiatt az érv elvetésre került.
iv. Külön kereskedői piac
(33)
Több fél állította azt, hogy a moduloknak, elemeknek és lemezeknek külön kereskedői piacuk van, emiatt azokat eltérő termékként kellene kezelni, amit igazol az a tény is, hogy számos gyártó a vertikális integrációnak nem része.
(34)
A modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek olyan külön termékeknek, melyek ára csak a piaci tényezők függvényében változik. Valójában áruk a poliszilícium árával van szoros kapcsolatban, mely befolyásolja azt. Hasonlóképpen - a fenti (23)-(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az érintett termék eltérő lépésekből álló, egyetlen gyártási folyamatban készül. Az a tény, hogy egyes gyártók a vertikális integrációnak nem részei, üzleti döntésből és méretgazdaságosságból ered, és ezt a következtetést nem érinti. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
v. Rendeltetés és helyettesíthetőség
(35)
Több érdekelt fél állította, hogy a modulokat, elemeket és lemezeket eltérő termékként kell kezelni, tekintve eltérő rendeltetésüket és azt, hogy egymással nem helyettesíthetőek.
(36)
Amint a fentebb említést nyert, a vizsgálat igazolta, hogy a lemez-elem-modul gyártási folyamat egyetlen egységes gyártási folyamat, ezért nem merülhet fel az egységes gyártási folyamat különböző lépései között a helyettesíthetőség kérdése. Mindemellett a modulok, elemek és lemezek rendeltetése azonos: a napfény villamos energiává történő átalakítása, emiatt más alkalmazásokban nem használhatóak.
vi. Forgalmazási csatornák
(37)
Egy érdekelt fél állította, hogy a modulok, elemek és lemezek forgalmazási csatornái nem azonosak és emiatt azokat nem szabd egyetlen termékként kezelni. A vizsgálat igazolta, hogy lehetséges a modulok, elemek és lemezek eltérő vagy hasonló forgalmazási csatornákon keresztül történő forgalmazása. Azonban az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő forgalmazási csatornák emiatt nem minősülnek döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
vii. Fogyasztói felfogás
(38)
Állították, hogy a modulok, elemek és lemezek a fogyasztói felfogás tekintetében is jelentősen eltérnek és emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.
(39)
A fentiekhez hasonlóan az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő fogyasztói felfogás emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
viii. Vékonyréteg termékek
(40)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék fogalmába be kell vonni a fotovillamos termékeket, állítva, hogy ezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai, illetve alaprendeltetésük azonos.
(41)
A fotovillamos termékek a termék meghatározásából egyértelműen kizárásra kerültek, lásd a fenti (21) preambulumbekezdést. Valójában a fotovillamos termékek az érintett termékhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Gyártásuk eltérő gyártási folyamatban történik és nem kristályos szilíciumból, mely a modulok, elemek és lemezek előállításának fő alapanyaga. Átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük alacsonyabb, emiatt nem alkalmasak ugyanazokra az alkalmazásokra, mint az érintett termék. Emiatt az érveket el kellett vetni.
ix. A monokristályos lemezek kizárása
(42)
Egy érdekelt fél kérte a monokristályos lemezek érintett termék fogalmából való kizárását, mivel azok a polikristályos lemezekhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Állították, hogy különbségek mutatkoznak a kristályszerkezetben, formában és megjelenésben. Állították továbbá, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket.
(43)
A vizsgálat megállapította, hogy a monokristályos lemezek minősége a polikristályos lemezekénél jobb, noha azonos fő alapanyagból (poliszilícium) hasonló gyártási folyamatból származnak (poliszilícium). Ezért megállapítást nyert, hogy a monokristályos és polikristályos lemezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai azonosak.
(44)
A vizsgálat igazolta, hogy azonos az alaprendeltetésük is, mivel a monokristályos és a polikristályos lemezeket kizárólag (mono-, illetve polikristályos) napelem elemek gyártásához használják, melynek eredménye a (mono-, illetve polikristályos) napelemmodul. Nincsenek lényeges eltérések a két lemeztípus között és azok helyettesíthetőek, elemek gyártásához mindkettő felhasználható. Emellett a vizsgálat azon érvet illetően, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket, igazolta, hogy az Unióban egyaránt gyártják a monokristályos és polikristályos lemezeket. Emiatt ezt az érvet el kell vetni.
x. Félkész termékek
(45)
Állították továbbá, hogy a lemezeket és elemeket két félkész alapanyag-terméknek kell tekinteni, míg a modulok készterméknek minősülnek, emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.
(46)
Amint az fentebb említésre került, az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy a félkész és a késztermék közötti különbség emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
xi. Napelemes töltők
(47)
Egy érdekelt fél kérte a kizárólag 12 voltos elemek töltésére szolgáló napelem panelek kizárását azon az alapon, hogy azok rendeltetése eltér a hálózati csatlakoztatásra szánt modulok rendeltetésétől azon tény miatt, hogy sokkal alacsonyabb feszültséget termelnek, emiatt hálózati csatlakoztatásra nem alkalmasak.
(48)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint nem tartozik a vizsgált termékek körébe az olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik. A hat elemnél többet tartalmazó és csak elemtöltésre szolgáló modulok alaptulajdonságai és teljesítménye megegyezik a hálózati csatlakoztatásra alkalmas modulokéval. Ezek a hálózati csatlakoztatásra szánt modulokban lévő áramköröknél alacsonyabb feszültségű nyitott áramkört használnak. A vizsgálat feltárta, hogy az eltérés ellenére az ilyen típusú modulok a hálózathoz csatlakoztathatóak. Az alacsonyabb feszültség a méret és/vagy elemszám növelésével egyszerűen ellensúlyozható. Ezért az elem töltésére szánt, hatnál több elemből álló modulok az érintett termék fogalmába beletartoznak.
xii. Következtetés
(49)
A fentiek értelmében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy egyetlen terméket alkotnak a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. A Bizottság azonban tovább fogja vizsgálni azt a kérdéskört, hogy a modulok, elemek és lemezek egy, kettő vagy három külön terméket alkotnak-e. Felkéri ezért az összes érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját erre a kérdésre vonatkozóan, figyelemmel a Bizottság jelenlegi szakaszban levont következtetéseire. Mindenesetre, még ha végezetül az is kerülne megállapításra, hogy kettő vagy három különböző termékről van szó, a folyó vizsgálat mindezen eltérő termékekre kiterjed, és végleges intézkedések hozhatóak a modulok, elemek és lemezek vonatkozásában attól függetlenül, hogy azok egy vagy több terméket alkotnak-e.
C. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(50)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(51)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;
2.
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(52)
Ebben a vizsgálatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a mintába felvett összes exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(53)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(54)
A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő hét exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.
(55)
Mind a hét vállalatcsoport adókedvezmény(ek)ben és támogatásokban részesült, ezért nem tudták bizonyítani, hogy nem érintettek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásokkal, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának nem felelt meg.
(56)
Hat vállalatcsoport nem bizonyította, hogy könyvelését a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak veti alá, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 2. kritériumának nem felelt meg.
(57)
Egy vállalatcsoport nem bizonyította, hogy valamennyi vállalatára vonatkoznak a csődtörvények vonatkozó jogszabályok, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 4. kritériumának nem felelt meg.
(58)
Emellett három vállalatcsoport nem volt képes annak bizonyítására, hogy mentes a jelentős állami beavatkozástól, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 1. kritériumának nem felelt meg.
(59)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapításainak közlését követően a mintába felvett összes vállalattól észrevételek érkeztek.
(60)
Két vállalatcsoport eljárási észrevételt tett, és azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, mivel arra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt három hónapos határidőt követően került sor, és emiatt a vizsgálatot késedelem nélkül meg kell szüntetni. Érvelésük alátámasztására a Bíróság Brosmann (4) és Aokang (5) cipőügyekben hozott ítéleteire hivatkozott.
(61)
Először is emlékezni kell arra, hogy a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem érinti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzés jogszerűségének ebben az ügyben történő értékelését, mivel ezek az ügyek - e vizsgálattal ellentétben - olyan helyzetekre vonatkoztak, melyekben piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést egyáltalán nem végeztek.
(62)
Továbbá a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem bír jelentőséggel ezen vizsgálat jogszerűségének értékelésében, mivel az alaprendelet időközben módosult. Az alaprendelet módosított 2. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak csak az alaprendelet 17. cikke szerint a mintába felvett vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni. E módosítást 2012. december 15-től valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve ezért ezt a vizsgálatot is.
(63)
Mindenesetre fenn kell tartani az állandósult ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben.
(64)
A kapott legfontosabb érdemi észrevételek az adókedvezményeket és támogatásokat érintették. Az exportőrök nem vitatták a megállapított tényállást, de megkérdőjelezték annak a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának teljesülésében fennálló jelentőségét. Azzal érveltek különösen, hogy az állami juttatások nem képezik árbevételük jelentős hányadát.
(65)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egyértelműen nem piacgazdasági az a társaságiadó-rendszer, amely egyes, a kormány által stratégiainak tartott vállalatokat előnyösebb elbánásban részesít. Egy ilyen rendszert az állami tervezés továbbra is erősen befolyásol. Meg kell jegyezni, hogy a társaságiadó-csökkentéssel okozott torzulások jelentősek, mivel teljes mértékben módosítják a vállalat által ahhoz elérendő adózás előtti eredményt, hogy a befektetők számára vonzó legyen. A torzulások egyben tartósak is, és a torzulás „jelentős” voltának értékeléséhez - az előny jellegéből adódóan - nem bír jelentőséggel a vizsgálati időszak alatt kapott előny abszolút összege. A jelentőség értékelését inkább az intézkedésnek a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetére gyakorolt átfogó hatására kell alapozni.
(66)
A 2. kritériumot illetően három vállalatcsoport állította, hogy betartja a nemzetközi számviteli standardok vonatkozó szabályait, mivel egyesült államokbeli konszolidált beszámolóik e standardoknak teljes mértében megfelelnek. Néhány vállalat általánosságban is állította, hogy számviteli nyilvántartásaik megfelelnek a kínai számviteli standardoknak, melyeket a nemzetközi standardokkal egyenértékűnek tekintenek. A kérdés azonban nem az, hogy a kínai számviteli standardok megfelelnek-e a nemzetközi számviteli standardoknak. Itt az a kérdés, hogy a számviteli standardok megfelelnek-e a vonatkozó standardoknak vagy sem. Ezek az észrevételek nem orvosolják különösen azt a tényt, hogy a szóban forgó kínai vállalatok különálló pénzügyi kimutatásaiban számos nemzetközi számviteli standard (és azok kínai megfelelője) - beleértve különösen a készletamortizációt és a kapcsolt vállalatokkal végzett ügyletek közzétételét - sérelme megállapítást nyert.
(67)
Az 1. kritérium vonatkozásában - figyelembe véve a felektől érkezett észrevételeket és a C-337/09 P. sz. ügyben hozott ítéletet (6) - megállapítást nyert, hogy ennek a kritériumnak az összes vállalat megfelelt. Azonban a mintába felvett összes exportőr vonatkozásában a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása nem változik, mivel továbbra sem felelnek meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.
(68)
A 4. kritérium tekintetében a fenti (57) preambulumbekezdésben említett vállalatcsoport tudta igazolni, hogy a csoport legjelentősebb kínai vállalata ellen csődeljárás indult. Ezért megállapítást nyert, hogy a kritériumot ez a vállalatcsoport teljesíti. E vállalatcsoport vonatkozásában azonban a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása így sem változik, mivel továbbra sem felel meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.
(69)
Következtetésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül bármelyik is megfelelt volna a piacgazdasági elbánás 2. és/vagy a 3. kritériumának. Ezért egyik vállalat tekintetében sem állapítható meg a piacgazdasági elbánás.
1.2. Egyedi vizsgálat
(70)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tizennyolc olyan együttműködő exportáló gyártó vagy ilyen gyártókból álló csoport nyújtott be, melyeket a mintába nem választottak be.
(71)
A Bizottság a beérkezett kérelmek nagy számára tekintettel ideiglenesen megállapította, hogy az egyedi vizsgálatok indokolatlan terhet jelentenének és meggátolnák a vizsgálat időben történő befejezését. Következésképpen, az az ideiglenes döntés született, hogy az egyedi vizsgálatra vonatkozó egy kérelemnek sem adnak helyet.
1.3. Analóg ország
(72)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország („analóg ország”) árai alapján vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(73)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy az USA-t használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(74)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy az USA - főleg amiatt, hogy a vizsgálati időszak egy részében piaca a kínai behozataltól dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel védett volt - nem lenne megfelelő analóg ország.
(75)
Az érdekelt felek Tajvant, Indiát és Dél-Koreát javasolták megfelelőbb analóg országnak. Az észrevételek nyomán az a döntés született, hogy az elemzés kibővítésre kerül a megfelelő analóg ország megállapítása tekintetében. Ennek következtében megkeresték az összes jelentős napelem panel gyártót. Összesen 34 vállalattal léptek kapcsolatba Indiában, 9 vállalattal Japánban, 15 vállalattal Malajziában, 2 vállalattal Mexikóban, 34 vállalattal Koreában, 9 vállalattal Szingapúrban, 43 vállalattal Tajvanon és 21 vállalattal az USA-ban.
(76)
A megkeresésre két indiai, két tajvani és két USA-beli vállalat válaszolt. Mivel a tajvani vállalatok szinte kizárólag fotovillamos elemeket gyártottak, miközben a kínai kivitel főként modulok formájában történik, és az USA-t a beérkezett észrevételekre figyelemmel alkalmatlannak tekintették, döntés született arról, hogy ideiglenesen Indiát fogják analóg országként használni. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a későbbiekben visszatérhet erre a kérdésre, ha a további vizsgálat azt tárja fel, hogy a modulok, elemek és lemezek két vagy három eltérő terméket alkotnak. Különösen amiatt, hogy India nem gyárt lemezeket, előfordulhat, hogy a lemezek tekintetében egy másik analóg országot kell választani.
(77)
Egy indiai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. Emiatt az e vállalat által megadott adatokat a rendes érték megállapításához nem lehetett felhasználni. Mindazonáltal a vállalat által megadott, ellenőrzött információk felhasználhatóak annak igazolására, hogy az analóg országbeli, teljes körben együttműködő gyártó valóban reprezentatív az indiai piacon.
1.4. Rendes érték
(78)
Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát - mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot - választotta.
(79)
Először is megállapította az analóg ország gyártója által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, melyek az Unióba exportra értékesített terméktípusokkal azonosak vagy azokkal közvetlenül összehasonlíthatóak.
(80)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(81)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
(82)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(83)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(84)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül, illetve amelyeket a belföldi piacon nem értékesítettek, a rendes értéket számtanilag képezték.
(85)
A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen teljes körűen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez Az előállítási, valamint az SGA-költségeket adott esetben még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(86)
A napelemlemezek tekintetében a rendes értéket nem lehetett a fenti (79)-(85) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapítani, mivel egyik együttműködő indiai gyártó sem gyártott napelemlemezeket. A Bizottság ellenőrizte, hogy a rendes érték megállapítható-e egy szoros hasonlóságot mutató termék alapján, szükség szerint elvégezve az eltérő fizikai tulajdonságok miatti kiigazításokat. A napelemlemezek tekintetében a legszorosabb hasonlóságot mutató termék a napelemes elem volt. A lemezekből azonban csak jelentős mértékű feldolgozás után lesz elem. Mindemellett az említett módszer használata megbízhatóan nem számszerűsíthető, jelentős kiigazításokat igényelt volna. Ezért az elem rendes értéke nem használható alapul a lemez rendes értékének megállapításához. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az indiai piacon piacgazdaságú országokból származó gyártók által értékesített lemezek árait használja, mivel ezek az árak reprezentatívan jelzik a lemezek indiai piacán uralkodó viszonyokat. Mivel Dél-Korea az analóg országbeli gyártók legnagyobb piacgazdasági lemezbeszállítója, a rendes érték megállapítása a dél-koreai lemezek indiai piaci árai alapján történt.
1.5. Exportár
(87)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(88)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(89)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolt vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolt vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.
1.6. Összehasonlítás
(90)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(91)
A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.
(92)
A fizikai tulajdonságok, a közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, jutalékok és bankköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(93)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet a hasonló termékek egyes típusai tekintetében az analóg országra megállapított súlyozott átlaggal számított rendes érték és az adott termék súlyozott átlaggal számított átlagos exportára összehasonlításával állapították meg.
(94)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően számították ki. A különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek súlyozott átlagaként állapították meg.
(95)
Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve az Unióba irányuló kínai export volumenének összehasonlításával.
(96)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 80 %-át, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(97)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
Egyéb együttműködő vállalatok (1. melléklet)
88,5 %
Összes egyéb vállalat
112,6 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(98)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket 220 gyártó állított elő az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, a továbbiakban ez az uniós gazdasági ágazat.
(99)
A Bizottság nyilvánosan elérhető termelési adatok hiányában az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - mint például a panaszban szolgáltatott információkat, az Europressedienst, egy független tanácsadó cég (a továbbiakban: tanácsadó) által megadott makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő, ellenőrzött válaszokat - felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Mivel a modulokat, elemeket és lemezeket olyan vámtarifaszámon hozzák be az Unióba, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is, az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározására. A behozatali mennyiségek és értékek a tanácsadó adatain alapulnak. A tanácsadótól kapott adatokat lehetőség szerint összevetették más nyilvános adatforrásokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.
(100)
Ennek alapján a vizsgálati időszak teljes uniós termelését modulok esetében 4 GW, elemek esetében 2 GW, lemezek esetében pedig 2 GW mennyiségben határozták meg.
(101)
A fenti (10) preambulumbekezdésben megadottak szerint a mintába beválasztásra került tíz olyan uniós gyártó, melyek az uniós modultermelés 18-21 %-át, az uniós elemtermelés 17-24 %-át, valamint az uniós lemeztermelés 28-35 %-át képviselik.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(102)
Az uniós gazdasági ágazat egy része vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része saját felhasználásra szánták, különösen az elemek és lemezek tekintetében.
(103)
Annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot lényeges kár érte-e, továbbá a felhasználás és más gazdasági mutatók meghatározása miatt a Bizottság megvizsgálta, hogy figyelembe kell-e venni és milyen mértékben a hasonló termék uniós termelésének későbbi felhasználását („saját felhasználás”).
(104)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének lehető legteljesebb feltérképezése érdekében a Bizottság elemezte a hasonló terméket érintő teljes tevékenység adatait, és ezt követően meghatározta, hogy a termelés rendeltetése a szabad piac saját felhasználása volt-e.
(105)
Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kell venni (az uniós gazdasági ágazat saját felhasználását is beleértve), ezek a mutatók a felhasználás, az értékesítési volumen, a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a növekedés, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése, a tőkebevonási képesség és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy a vizsgálat igazolta, miszerint ezeket a mutatókat a teljes tevékenység figyelembevételével ésszerű vizsgálni, mivel az érintett országból érkező behozatal támasztotta verseny ugyanúgy befolyásolja a saját felhasználásra történő termelést. A továbbiakban a kötött és a szabad piacra együttesen „teljes piacként” hivatkozunk.
(106)
Az elemzés a jövedelmezőséget illetően a szabad piacra összpontosított, mivel megállapítást nyert, hogy a kötött piaci árak nem mindig tükrözik a piaci árakat és befolyásolták ezt a mutatót.
3. Uniós felhasználás
(107)
Az uniós felhasználás az érintett termék teljes behozatali mennyisége és a hasonló termék teljes uniós értékesítési mennyisége, beleértve a saját felhasználásra történő értékesítést is. Nem álltak rendelkezésre adatok az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő teljes értékesítésére vonatkozóan. Továbbá a modulok, elemek és lemezek uniós behozatalát olyan vámtarifaszámon tartják nyilván, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is. Emiatt az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározásához. Ezért az uniós felhasználási adatok a fenti (99) preambulumbekezdésben említett tanácsadó adatain alapulnak, mely adatokat összevetettek nyilvános adatforrásokkal, úgy mint piackutatásokkal és nyilvánosan elérhető tanulmányokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.
(108)
Az uniós felhasználás alakulása:
1-a táblázat
Modulok uniós felhasználása
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Forrás:
Europressedienst.
1-b táblázat
Elemek uniós felhasználása (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Forrás:
Europressedienst
1-c táblázat
Lemezek uniós felhasználása (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Forrás:
Europressedienst.
(109)
A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a vizsgált termék uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(110)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2-a táblázat
Modulok behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Piaci részesedés a teljes piacon
63 %
71 %
80 %
80 %
Forrás:
Europressedienst.
2-b táblázat
Elemek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Piaci részesedés a teljes piacon
8 %
16 %
22 %
25 %
Forrás:
Europressedienst.
2-c táblázat
Lemezek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Piaci részesedés a teljes piacon
6 %
22 %
32 %
33 %
Forrás:
Europressedienst.
(111)
A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból az Unióba irányuló behozatal mennyisége jelentősen, 308 %-kal nőtt modulok, 482 %-kal az elemek, illetve 648 %-kal nőtt a lemezek esetében. Ennek következtében jelentősen emelkedett az érintett országból származó, az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése. Konkrétabban: az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a modulok esetében 63 %-ról 80 %-ra, elemek esetében 8 %-ról 25 %-ra, lemezek esetében pedig 6 %-ról 33 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.
(112)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett országból érkező behozatal növekedése sokkal nagyobb mértékű volt, mint az érintett termék uniós felhasználásának növekedése. Emiatt az exportáló gyártók hasznot tudtak húzni a növekvő uniós felhasználásból, és a nagyobb piaci részesedések következtében piaci helyzetük erősödött.
4.2. A behozott termékek ára és az áralákínálás
(113)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3-a táblázat
Kínai Népköztársaságból származó modulok behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Forrás:
Europressedienst és a mintába felvettek ellenőrzött kitöltött kérdőívei.
3-b táblázat
Kínai Népköztársaságból származó elemek behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Forrás:
Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.
3-c táblázat
Kínai Népköztársaságból származó lemezek behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Forrás:
Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.
(114)
A Kínai Népköztársaságból érkező átlagos behozatali ár jelentősen esett a figyelembe vett időszakban a modulok, elemek és lemezek tekintetében. Modulok esetében az átlagos behozatali ár 64 %-kal csökkent, a 2009-es 2 100 EUR/kW-ról a vizsgálati időszakban 764 EUR/kW-ra. A Kínai Népköztársaságból érkező elemek átlagos behozatali ára hasonlóan 42 %-kal csökkent, 890 EUR/kW-ról 516 EUR/kW-ra. A vizsgálat időszakban a Kínai Népköztársaságból érkező lemezek átlagos behozatali ára 40 %-kal csökkent, 550 EUR/kW-ról 333 EUR/kW-ra.
(115)
Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.
(116)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek - azaz a vámkezelés, kezelési és rakodási költségek - miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. A mintába felvett két importőr modulokra vonatkozó, behozatalt követő átlagos költségeit vették figyelembe. Az adatok reprezentativitása nem szűnt meg annak következtében, hogy ezen importőrök fő tevékenysége nem a behozatal, hanem a modulok telepítése.
(117)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban a modulok esetében 17,5-30,7 %-os, az elemek esetében 4-24,2 %-os, lemezek esetében 16,6-21,6-os, az érintett termékre összességében pedig 11,2-27,5 %-os ár-alákínálási különbözetet mutatott ki.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Általános megjegyzések
(118)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(119)
Amint az a fenti (7)-(10) preambulumbekezdésben említést nyert, az uniós gazdasági ágazatot ért kár vizsgálatához mintavételt alkalmaztak.
(120)
A kár elemzése céljából a Bizottság megkülönböztetést tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatók elemzését az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében a fenti (99) preambulumbekezdésben említett független tanácsadótól beszerzett információk alapján végezte el. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezte.
(121)
E vizsgálat céljaira a következő makrogazdasági mutatók elemzése történt meg a hasonló termék összes uniós gyártója tekintetében: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.
(122)
A hasonló termék mintába bekerült uniós gyártói esetében a következő mikrogazdasági mutatókat elemezték: értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
(123)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei eleve tagállamonként eltérőek, ezért a kár elemzését minden tagállamra elkülönítve kellene elvégezni. Ez az állítás nem megalapozott. Ezen túlmenően a vizsgálat nem tárt fel olyan konkrét körülményt, amely indokolná a kár tagállamonkénti elemzését. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(124)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4-a táblázat
Modulok - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Gyártási kapacitás
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Kapacitáskihasználás
45 %
48 %
45 %
41 %
Forrás:
Europressedienst.
4-b táblázat
Elemek - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Gyártási kapacitás
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Kapacitáskihasználás
72 %
73 %
78 %
63 %
Forrás:
Europressedienst.
4-c táblázat
Lemezek - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Gyártási kapacitás
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Kapacitáskihasználás
62 %
79 %
65 %
55 %
Forrás:
Europressedienst.
(125)
A figyelembe vett időszakban a modulok teljes uniós gyártása 87 %-kal nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban csökkent. A modulok uniós gyártása az azonos időszak alatt több mint megháromszorozódott felhasználásnál sokkal kisebb ütemben növekedett. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban megkettőzték modulgyártási kapacitásaikat. Mindazonáltal a magasabb gyártási szint ellenére az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 4 százalékponttal csökkent, a vizsgálati időszakban csak 41 %-ot ért el.
(126)
A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 20 %-kal nőtt. Csúcsát 2011-ben érte el, és ezt követően a vizsgálati időszakban csökkent. Az uniós elemgyártás az uniós felhasználás tendenciáját követte, 2011-ig lassúbb emelkedéssel, majd pedig a vizsgálati időszakban egy kifejezettebb csökkenéssel. Az uniós felhasználás alakulásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat előbb 51 %-kal növelte kapacitását 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban ez csökkent. A figyelembe vett időszakban a kapacitás összességében 39 %-kal nőtt. A kapacitáskihasználási ráta 2011-ig emelkedett, 78 %-on tetőzve 2011-ben, majd pedig a vizsgálati időszakban 15 százalékponttal csökkent. Összességében az elemgyártás uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban csökkent, és a vizsgálati időszakban 63 %-ot ért el.
(127)
A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 26 %-kal nőtt. Az uniós gyártás 2010-ben tetőzött, majd 2011-ben folyamatosan csökkent, a vizsgálati időszakban még alacsonyabb szintekre. A megnövekedett uniós felhasználás alakulására reagálva az uniós lemezgyártók 52 %-kal növelték kapacitásukat 2011-ig, majd kapacitásuk a vizsgálati időszakban csökkent. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat lemezgyártási kapacitása összességében 40 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A gyártás növekedése ellenére a lemezgyártó uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája 2010-ig nőtt, majd az ezt követő időszakban csökkent, ami a figyelembe vett időszakban összességében 7 százalékpontos csökkenésben jelenik meg, a vizsgálati időszakban 55 %-ot elérve.
(128)
Ezért az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva bővítette kapacitását. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat gyártási szintjei a felhasználásénál sokkal kisebb ütemben emelkedtek, aminek következtében az érintett termék tekintetében a kapacitáskihasználási ráta a figyelembe vett időszakban csökkent.
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(129)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5-a táblázat
Modulok - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Uniós piacon történő értékesítés volumene
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Piaci részesedés
19 %
15 %
13 %
13 %
Forrás:
Europressedienst.
5-b táblázat
Elemek - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piaci értékesítés volumene
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Piaci részesedés
68 %
57 %
52 %
38 %
Forrás:
Europressedienst.
5-c táblázat
Lemezek - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piaci értékesítés volumene
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Piaci részesedés
81 %
64 %
59 %
59 %
Forrás:
Europressedienst.
(130)
A figyelembe vett időszakban a modulok értékesítési volumene 127 %-kal nőtt. Azonban a felhasználás 221 %-os növekedésének összefüggésében ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 19 %-ról a vizsgálati időszakban 13 %-ra való csökkenésében jelent meg. Az elemeket illetően az uniós gazdasági ágazat értékesítése kis mértékben, 5 %-kal nőtt, míg a felhasználás 87 %-kal, aminek következtében a 2009-es 68 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban 38 %-ra csökkent. A lemezeket illetően a teljes értékesítési volumen a megnövekedett felhasználás ellenére 7 %-kal csökkent, ami a lemezek tekintetében a piaci részesedésnek a 2009-es 81 %-ról a vizsgálati időszakban 59 %-ra történő csökkenésében jelent meg.
(131)
A növekvő felhasználásra reagálva a modul- és elemgyártás uniós gazdasági ágazatának értékesítése az érintett országból történő behozatalnál sokkal kisebb mértékben nőtt, miközben a lemezek értékesítése csökkent. Így az uniós gazdasági ágazat az emelkedő felhasználásból nem tudott előnyt kovácsolni. Ennek következtében a figyelembe vett időszakban mindhárom szegmens piaci részesedése csökkent.
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(132)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és termelékenység a következőképpen alakult:
6-a táblázat
Modulok - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Termelékenység (kW/alkalmazott)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Forrás:
Europressedienst.
6-b táblázat
Elemek - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Termelékenység (kW/alkalmazott)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Forrás:
Europressedienst.
6-c táblázat
Lemezek - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Termelékenység (kW/alkalmazott)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Forrás:
Europressedienst.
(133)
A foglalkoztatás 2009 és a vizsgálati időszak között a modulok tekintetében 39 %-kal, valamint a lemezek tekintetében 102 %-kal nőtt, az elemek vonatkozásában viszont 9 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a modulok és lemezek tekintetében a foglalkoztatás 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent. A teljes termelékenység kedvező tendenciát mutatott, a modulok tekintetében 34 %-kal, az elemek tekintetében pedig 33 %-kal nőtt. Ez részben annak köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatalra való reagálás érdekében. A figyelembe vett időszakban azonban a lemezek teljes termelékenysége összességében 37 %-kal csökkent.
(134)
Ezért a 2011 és a vizsgálati időszak közötti csökkenő uniós modul- és lemezgyártással párhuzamosan ugyanebben az időszakban csökkent a modul- és lemezgyártás foglalkoztatása. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent, miközben az uniós elemgyártás 2011-ig folyamatosan nőtt, majd esni kezdett.
5.2.3.1. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(135)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően - tekintve az érintett országból érkező behozatal nagyságát és árát - a hatás jelentősnek tekinthető.
(136)
Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, nem bír jelentőséggel a korábbi dömpingből való felépülés kérdése.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
5.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(137)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7-a táblázat
Modulok - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Előállítás költsége (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
7-b táblázat
Elemek - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Előállítás költsége (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
7-c táblázat
Lemezek - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Előállítás költsége (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(138)
A figyelembe vett időszakban az eladási árak élesen zuhantak, azaz a modulok tekintetében 53 %-kal, az elemek tekintetében 69 %-kal és a lemezek tekintetében 40 %-kal. Az eladási árak esése folyamatos volt a figyelembe vett időszakban, de az árcsökkenés különösen jelentős volt a vizsgálati időszakban, amikor is azok fenntarthatatlan szintekre zuhantak. A figyelembe vett időszakban a lemezek előállítási költsége 48 %-kal, az elemeké pedig 55 %-kal esett. A lemezek esetében az előállítási költség 2010-ben csökkent a 2009-es adatokhoz képest, de nőtt 2011-ben, noha továbbra is a 2009-es szint alatt maradt. A vizsgálati időszakban a költségek tovább emelkedtek, és a 2009-eshez viszonyítva kissé magasabb szintet értek el, amit főként a vizsgálati időszakbeli gyártásleállítás magyaráz. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni sem a költséghatékonyság javítására tett erőfeszítésekből, sem pedig a fő alapanyag, a poliszilícium csökkenő árának hatásából. Ez főként a dömpingelt behozatal egyre növekvő árnyomásának volt betudható, mely kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, melyek a hatékonyságnövekedésnél is nagyobb mértékben csökkentek. Ez látható az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének a későbbi (144) preambulumbekezdésben ismertetett kedvezőtlen tendenciáján. A (lemezek kivételével a) hasonló termék átlagos eladási árai és előállítási költségei összességében jelentősen csökkentek, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére tragikus hatást gyakorolt.
5.3.2. Bérköltségek
(139)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos bérköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8-a táblázat
Modulok- Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
8-b táblázat
Elemek - Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
8-c táblázat
Lemezek - Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(140)
A modulok vonatkozásában a munkavállalónkénti átlagos bérköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan nőtt, összességében 13 %-kal. Az elemeket illetően az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban állandó volt, és 2009-2010 között kismértékben, 1 %-kal nőtt, de azt követően a vizsgálati időszakig nem változott. A lemezek esetében a munkavállalónkénti átlagos bérköltség változó volt, 2009-2010 között nőtt, 2011-ben csökkent, de a figyelembe vett időszak alatt összességében 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A bérköltség összességében történő növekedése részben magyarázható a termelékenység párhuzamos növekedésével (a modulok tekintetében, az infláció alakulásával és egyes uniós gyártók esetében a gazdasági ágazatban a 2011 és a vizsgálati időszak közötti leépítéshez kapcsolódó szociális költségeinek emelkedésével (a lemezek esetében).
5.3.3. Készletek
(141)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
9-a táblázat
Modulok - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
9-b táblázat
Elemek - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
9-c táblázat
Lemezek - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek
(142)
A figyelembe vett időszakban a készletek jelentősen növekedtek, azaz 129 %-kal a modulok, 302 %-kal az elemek és 70 %-kal a lemezek esetében. A modulok vonatkozásában a készletek folyamatosan emelkedtek a 2011-es igen magas szintig (160 %-kal), míg a vizsgálati időszakban csökkent, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. Az elemek esetében a változás még kifejezettebb volt: a készletek 2009 és 2011 között 350 %-nál nagyobb mértékben nőttek. A készletek hasonlóképpen csökkentek a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. A lemezeket illetően - noha az uniós gazdasági ágazat az értékesítések növekedése miatt 2009-2010 között több mint 80 %-kal csökkentette készleteit - a zárókészletek gyorsan nőttek, és a 2009-es feletti szintre értek, valamint a vizsgálati időszak alatt 65 százalékponttal tovább emelkedtek.
(143)
A vizsgálat feltárta, hogy a jelenlegi kedvezőtlen helyzet miatt az uniós gyártók hajlamosak a hasonló termékek terén korlátozott készletet tartani, és gyártásukat megrendeléseikre alapozni. Ezért a hasonló termék tekintetében a készlet emelkedése jelentős tényezőnek minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.
5.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(144)
A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a pénzforgalom a következőképpen alakult:
10-a táblázat
Modulok - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Pénzforgalom
13 %
10 %
12 %
3 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
10-b táblázat
Elemek - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
-8 %
-12 %
-36 %
-57 %
Pénzforgalom
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
10-c táblázat
Lemezek - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Pénzforgalom
39 %
47 %
32 %
-19 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(145)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.
(146)
A jövedelmezőség meredeken zuhant, és a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszakban veszteségbe fordult át. A modulok esetében a jövedelmezőség 11 százalékponttal esett, az elemek tekintetében 49 százalékponttal, a lemezek esetében pedig 63 százalékponttal.
(147)
A hasonló termék jövedelmezősége 2009-2010 között emelkedett, de 2011-ben jelentősen csökkent, amikor az uniós gazdasági ágazat veszteségeket realizált, és a vizsgálati időszakban jelentősen tovább csökkent. A veszteségek különösen magasak voltak az elemek és a lemezek tekintetében.
(148)
A mintába felvett uniós gyártók tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező nettó cash-flow alakulása hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között. Ekként az a modulok tekintetében 10 százalékponttal csökkent, 2011-ben enyhe növekedéssel, a cash flow legerősebb csökkenése 2011 és a vizsgálati időszak között következett be. Az elemek és a lemezek tekintetében a cash-flow csökkenése még határozottabb volt, mint a modulok esetében, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen kedvezőtlen szintet ért el. Ennélfogva a hasonló termék cash-flow-ja a figyelembe vett időszakban csökkent.
(149)
Az alábbi számadatok a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak, illetve a beruházások megtérülésének a teljes piachoz viszonyított alakulását mutatják a figyelembe vett időszakban:
11-a táblázat
Modulok - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Beruházások megtérülése
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
11-b táblázat
Elemek - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Beruházások megtérülése
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek
11-c táblázat
Lemezek - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Beruházások megtérülése
10 %
8 %
0 %
-7 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(150)
A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009 és a vizsgálati időszak között 171 %-kal növelte beruházásait. Ez főleg a jelentős kapacitásbővítéshez kapcsolódott. Azonban ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 78 %-kal csökkentette beruházásait az elemek és 80 %-kal a lemezek vonatkozásában; a beruházások főként K + F-hez, illetve gyártási technológia és folyamat fejlesztéséhez és karbantartáshoz kapcsolódtak, a hatékonyság javítása érdekében. Mivel az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem engedhetett meg további beruházásokat az elemek és lemezek tekintetében, a vizsgálati időszakban a beruházások szintje meglehetősen alacsony volt. Mivel a beruházásokat lényegében a cash-flow és a vállalatközi hitelek finanszírozzák, a cash-flow csökkenése közvetlen hatást gyakorolt a végzett beruházások szintjére.
(151)
A beruházások megtérülését a beruházás nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal fejezik ki. A hasonló termék esetében a beruházások megtérülése hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott, mint 2009 és a vizsgálati időszak között mindhárom terméktípus többi pénzügyi teljesítménymutatója. Az elemek és lemezek tekintetében a beruházások megtérülése - noha 2009-2010 között emelkedés volt - 2011-ben jelentősen csökkent, ezzel negatív szintet elérve. A modulok esetében a beruházások megtérülése a teljes figyelembe vett időszakban negatív szinteken volt, 2010 kivételével, amikor is 19 %-ot ért el. A figyelembe vett időszakban összességében csökkent, a vizsgált időszakban -17 %-ig, azaz 1 %-kal az elemek tekintetében, azonban továbbra is igen alacsony, -19 %-os szinten maradt. A lemezek esetében a beruházások megtérülése folytonos negatív tendenciát követett, a vizsgálati időszakban elérve a -7 %-ot. A figyelembe vett időszakban a hasonló termékek esetében a beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott.
(152)
A tőkebevonási képességet a teljes piac tekintetében elemezték és rámutattak, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.
5.3.5. A kárra vonatkozó következtetések
(153)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott. A figyelembe vett időszakban az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés a modulok és az elemek tekintetében nőtt. Noha az értékesítés volumene nőtt, a vizsgálati időszakban csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, a felhasználás figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, úgy mint a jövedelmezőségre, a cash-flow-ra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.
(154)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében nőtt. Azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését az átlagos eladási ár rendkívüli mértékű csökkenése kísérte.
(155)
A figyelembe vett időszakban az érdekelt felek Kínai Népköztársaságból érkező behozatala mennyiség és piaci részesedés tekintetében is nőtt. Ezzel egyidejűleg a behozatali árak folyamatosan estek, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat uniós piaci átlagárainak.
(156)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat és különösen a mintába felvett uniós gyártók jól teljesítettek. Azt állították, hogy bizonyos kármutatók, nevezetesen a termelés volumene, a termelési kapacitás, az értékesítés és a foglalkoztatás, de még a mintába felvett egyes gyártók jövedelmezősége is nőtt és nem jelez jelentős kárt. Ezeket az állításokat a vizsgálat nem erősítette meg, az ugyanis egyértelmű csökkenő tendenciát mutatott számos olyan kármutató tekintetében, amelyek jelentőséggel bírnak azon következtetésben, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.
(157)
A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az eladási árak az előállítási költségek alatt maradnak, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mely a vizsgálati időszakban negatív szintre fordult át. Megállapítást nyert, hogy az uniós piacra történő dömpingelt behozatal folytatódása esetén valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségei miatt a hasonló termék számottevő uniós termelése valószínűleg véglegesen megszűnne. Ezt megerősíteni látszanak a vizsgálati időszak alatti és az utáni fejlemények, azaz hogy egyes vállalatok fizetésképtelenséget jelentettek és/vagy a termelést ideiglenesen vagy véglegesen leállították.
(158)
Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(159)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
(160)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei tagállamonként eltérőek, ezért az okozati összefüggés elemzését minden tagállam szintjén elkülönítve kellene elvégezni. A nemzeti támogatási rendszerek bizonyos mértékig meghatározzák a tagállami piac méretét. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a kereslet nem kizárólag a támogatási rendszerektől függ. Földrajzi helytől (benapozottságtól) és egy adott helyen a villamos energia árától függően a napelem panelek elérni látszanak a hálózattal való egyenértékűséget vagy legalábbis ehhez közelítenek, ami azt jelenti, hogy egyes beruházásokra a támogatási rendszerektől függetlenül is sor kerül. Ezért nem lehet azt megállapítani, hogy a piaci feltételek kizárólag a támogatási rendszereken múlnak, és emiatt ez a kérés elutasításra került.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(161)
A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt a Kínai Népköztársaságból érkező, dömpingelt behozatal, jelentősen - a modulok esetében több mint 300 %-kal, az elemek tekintetében 482 %-kal, a lemezek esetében pedig 648 %-kal - emelve a mennyiséget, a piaci részesedést pedig 17-17 százalékponttal a modulok és az elemek, valamint 27 százalékponttal a lemezek tekintetében. Ezért igazolást nyert, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt. Egyértelmű időbeli egybeesést mutat a dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése. A vizsgálat azt is megállapította, hogy - amint az a fenti (117) preambulumbekezdésben is megemlítésre került - a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.
(162)
A vizsgálat azt igazolta, hogy a dömpingelt behozatal árai a modulok esetében 64 %-kal, az elemek esetében 42 %-kal, a lemezek esetében pedig 40 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és az alákínálás emelkedését okozták. Az uniós gazdasági ágazat ilyen árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább - nem jövedelmező szintre - csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.
(163)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon történő növekedésének meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, ami különösen az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a kármutatók többségének romlásában mutatkozik meg.
3. Egyéb tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(164)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban a modulok esetében 19 %-kal nőtt, míg a piaci részesedés ugyanezen időszakban 18,4 %-ról 6,8 %-ra csökkent. A Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr.
(165)
Az elemek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 186 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés terén a 2009-es kb. 24 %-ról a vizsgálati időszakban kb. 36 %-ra történő növekedésben jelent meg. Az elemeket tekintve a Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr, a többi harmadik országból érkező behozatalt és piaci részesedést messze felülmúlva, de még mindig nem érve el a Kínai Népköztársaság szintjét.
(166)
A lemezek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal csökkent, a piaci részesedés úgyszintén, a 2009-es 13,4 %-ról a vizsgálati időszakban 8,5 %-ra. A fentiekkel egyezően a Kínai Népköztársaság után Tajvan a lemezek második legnagyobb exportőre. Azonban a Tajvanról érkező behozatal szintje és piaci részesedése nem mutatott jelentős növekedést, és a figyelembe vett időszakban alacsony szintű maradt.
(167)
A modulok, elemek és lemezek harmadik országokból érkező behozatalának ára átlagban meghaladta a kínai behozatal átlagos egységárát. A Tajvanról érkező behozatal tekintetében rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a modulok és lemezek átlagos behozatali ára magasabb a kínai behozatal átlagáránál, míg az elemek behozatali átlagára a kínai elemek behozatali átlagárával azonos tartományba esett. Mindazonáltal - mivel terméktípusonkénti részletes áradatok nem álltak rendelkezésre - az átlagárak összehasonlítása jelzésként használható, de határozott következtetések ezen az alapon nem vonhatók le. A figyelembe vett időszakban az elemek Tajvanról történő behozatala folyamatosan emelkedett, melynek következtében a piaci részesedés mintegy 14 %-kal nőtt. Azonban a vizsgált termékre összességében - a piaci részesedés növekedése ellenére - a mennyiség a Kínai Népköztársaságból érkező mennyiségnél alacsonyabb volt, az árszint pedig az elemek kivételével a vizsgálati időszakban általánosságban magasabb volt. Ennek alapján, és figyelemmel különösen a behozatal egyéb harmadik országokból érkező mennyiségére, piaci részesedésére és - az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló vagy annál magasabb - árszintjére, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
12. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal és piaci részesedések
Modulok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Az Ázsia többi részéből származó behozatal volumene (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Az Ázsia többi részéből származó behozatal piaci részesedése
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Forrás:
Europressedienst.
Elemek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Japánból származó behozatal volumene (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Japánból származó behozatal piaci részesedése
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Forrás:
Europressedienst.
Lemezek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Japánból származó behozatal volumene (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Japánból származó behozatal piaci részesedése
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Forrás:
Europressedienst.
(168)
Amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben említésre került, a figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt. A felhasználás 2011-ben tetőzött és a vizsgálati időszakban csökkent, noha továbbra is lényegesen magasabb szinten maradt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén, 2009-ben. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a felhasználás e növekedéséből, mivel piaci részesedése a modulok esetében 19 %-ról 13 %-ra, elemek esetében 68 %-ról 38 %-ra, lemezek esetében pedig 81 %-ról 59 %-ra csökkent. Ugyanakkor a Kínai Népköztársaság piaci részesedése meredeken emelkedett 2011-ig, utána igen magas szinten stabilizálódott a vizsgálati időszakban, amikor is a felhasználás esett. Ezért azon tényre figyelemmel, hogy az uniós felhasználás vizsgálati időszakban történő csökkenése ellenére a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedését megőrizte (modulok estetében) vagy növelte (az elemek és lemezek tekintetében) az uniós gazdasági ágazat rovására, nem vonható le az a következtetés, hogy a felhasználás esése olyan mértékű lett volna, hogy megszakította volna az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(169)
A rendelkezésre álló információk alapján nehezen állapítható meg, hogy a tagállami támogatási rendszerek milyen mértékben hajtják fel a keresletet. Valójában - ahogy az a későbbiekben a (171) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül - többféle támogatási rendszer létezik, és ezek, illetve kereslet kölcsönhatása igen összetett, emiatt a pontos hatás számszerűsítése nehézségekbe ütközik. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt is jelzik, hogy még támogatási programok hiányában is lesz kereslet a napenergiára és ez még nőni is fog idővel, noha alacsonyabb szinteken, mint támogatási programokkal összefüggésben. Ezzel összefüggésben több fél érvelt azzal, hogy a „hálózati egyenértékűség” (azaz amikor a napenergia előállítási költsége megegyezik a hagyományos energia előállításának költségével) már megvalósult vagy csaknem megvalósult az Unió egyes régióiban. A vizsgálat eddig nem tudta megerősíteni ezeket az állításokat, és azok vizsgálata tovább folyik.
3.2. Betáplálási tarifák mint a támogatási programok fő példái
(170)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a tagállamokban bevezetett betáplálási tarifák csökkentésével függ össze. Ezek a csökkentések állítólag a napelemes létesítmények visszaszorulását és a vizsgált termék iránti kereslet csökkenését eredményezték az uniós piacon, és ez okozta a jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.
(171)
A tagállamok betáplálási tarifákat, a forgalmazható zöld bizonyítványok tekintetében kvótakötelezettségeket, vissza nem térítendő beruházási támogatásokat és adóösztönzőket vezettek be a megújulóenergia-termelés támogatására. Egyes tagállamokban az uniós strukturális alapokból is adtak támogatásokat. A napenergia tekintetében a leggyakrabban alkalmazott támogatási eszközt a betáplálási tarifák képezték. Ebben a szakaszban a Bizottság elemzése a támogatási programok e típusára összpontosít.
(172)
A betáplálási tarifák pénzügyi támogatási eszközök, melyek célja kötelező nemzeti célszámok elérése a megújuló energia felhasználása tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint. A támogatás szintje és a betáplálási tarifák működési módja tagállamonként változó. A betáplálási tarifák révén a hálózatüzemeltetők kötelesek olyan áron átvenni a napenergiát, amely biztosítja, hogy megtérüljenek a napenergiát előállítók (rendszerint a napelemes létesítmények tulajdonosai) költségei és ésszerű megtérülési rátát érjenek el. A betáplálási tarifák más támogatási rendszerekhez hasonlóan állami támogatási ellenőrzés hatálya alá tartoznak az EUMSZ 107. és 108. cikke szerint, ami biztosítja, hogy ne kerülhessen sor a villamosenergia-termelők túlkompenzációjára.
(173)
A nemzeti különbségek ellenére az uniós betáplálási tarifák alakulásával kapcsolatban három jelenség figyelhető meg: i. a betáplálási tarifák csökkenése; ii. a betáplálási tarifarendszer teljes felfüggesztése (Spanyolország); és iii. kapacitásplafonok bevezetése („plafonok”) a finanszírozásra jogosult létesítmények, illetve átfogóan tagállamonként a támogatott új kapacitások éves telepítése vonatkozásában. A plafonértékek vonatkozásában úgy tűnik, hogy ezeket főként 2012-ben vezették be, és ezért igen valószínű, hogy a vizsgálati időszak alatti felhasználására nem voltak hatással. Ezért az elemzés a betáplálási tarifák spanyolországi közelmúltbeli felfüggesztésére és a tarifák legtöbb tagállamban történő csökkentésére összpontosult. A Bizottság elemezte, hogy ezek hatást gyakoroltak-e az uniós piaci keresletre, és hogy ezek okozhatták-e az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. E tekintetben úgy ítélte meg, hogy a betáplálási tarifák alakulásának a modulok iránti keresletre gyakorolt hatása reprezentatív az elemekkel és lemezekkel kapcsolatos helyzet tekintetében is. Valójában - mivel az elemek és lemezek nélkülözhetetlenek a modulok gyártásához és mivel azokat semmiféle más gyártási eljárásban nem használják - a modulok iránti kereslet csökkenése automatikusan kiváltja az elemek és lemezek iránti kereslet csökkenését is.
(174)
Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a felhasználás közötti okozati összefüggést, a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználás 2011-es és a vizsgálati időszak alatti csökkenésének nem volt része a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést, amint azt a fenti (163) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. A vizsgálat valójában azt igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, az exportáló gyártók képesek voltak magas (80 %) piaci részesedés fenntartására a modulok esetében, és kissé még növelni is tudták azt az elemek (a 2011-es 22 %-ról a vizsgálati időszak alatt 25 %-ra) és lemezek (a 2011-es 32 %-ról a vizsgálati időszak alatt 33 %-ra) tekintetében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat által a modulokért felszámított átlagár a figyelembe vett időszakban 53 %-kal csökkent, főként a dömpingelt behozatal jelentős emelkedése és az uniós piacon ezzel kifejtett jelentős árnyomás miatt. Ezért az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése nem tudható be főként a betáplálási tarifák csökkentésének.
(175)
Ezért a Bizottság elismerte, hogy a betáplálási tarifák keresletet generáltak a napenergia iránt, és a betáplálási tarifák közelmúltbeli felfüggesztése (mint Spanyolországban) és más tagállamokban történő csökkentése visszafogta a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti felhasználását, és ezzel hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Azonban a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem volt olyan mértékű, hogy megtörje az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(176)
Több fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése miatt a napenergiás beruházási lehetőségek elvesztették vonzerejüket a befektetők számára, és ezzel visszafogták az érintett termék iránti, uniós piaci keresletet.
(177)
Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a napelem gazdasági ágazat beruházási szintje közötti kapcsolatot, azt is kimutatta, hogy a napenergiába történő beruházások sokkal kevésbé függenek ezektől a magas benapozottságú régiókban - ahol a napenergia előállítása hatékonyabb -, illetve a magas villamos energia árakkal jellemzett régiókban. A vizsgálat valójában megerősítette, hogy beruházások még mindig vannak (pl. Spanyolországban), a betáplálási tarifarendszer felfüggesztése ellenére. Emellett a vizsgálat azt igazolta, hogy a napenergiás beruházási lehetőségek az alacsonyabb betáplálási tarifák ellenére is vonzóak maradtak.
(178)
A fentiek alapján nem vonható le egyértelműen olyan következtetés, hogy a betáplálási tarifák csökkenése miatt a napenergiás beruházások elvesztették vonzerejüket a befektetők körében, és ezzel hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
(179)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése kényszerítette az uniós gyártókat áraik csökkentésére, hogy fenntartsák a befektetők érdeklődését a fotovillamos energia iránt, és megtartsák a kereslet és növekedés lendületét.
(180)
A vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat elsősorban a dömpingelt behozatal, és nem a betáplálási tarifák csökkenése miatt kényszerült az árak csökkentésére. Ezt jelzi az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat áraiban a legjelentősebb csökkenés 2010-2011-ben következett be, még azelőtt, hogy a betáplálási tarifák jelentős csökkentésére sor került volna. Valójában a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot árainak egyre alacsonyabb szintre csökkentésére.
(181)
Emiatt ez az érv elvetésre került.
(182)
Összegzésül: a betáplálási tarifák fontos tényezői voltak az uniós fotovillamos piac alakulásának, és a betáplálási tarifák létezése befolyásolta a vizsgált termék felhasználást. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a felhasználás a betáplálási tarifák csökkenése ellenére nem csökkent számottevően. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a betáplálási tarifák alakulása nem olyan jellegű, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
3.3. Az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatás
(183)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat pénzügyi támogatása. Ezen állítás alátámasztására információk érkeztek az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszak előtt (2003-2006 között) nyújtott, vissza nem térítendő támogatás alapján.
(184)
A szolgáltatott bizonyíték nem tárt fel okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszakot megelőzően nyújtott, vissza nem térítendő támogatás között. Ezen túlmenően - mivel ez az információ a figyelembe vett időszak előttről származik - úgy tűnik, hogy nem bír jelentőséggel. Ezért nem lehetett okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és az azt ért jelentős kár között. Emiatt ez az érvelés elvetésre került.
3.4. Többletkapacitás
(185)
Érkezett olyan állítás, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós piacon és a világpiacon is általában többletkapacitások vannak. Állították továbbá, hogy a világpiaci többletkapacitás miatt jelenleg folyik az uniós gazdasági ágazat konszolidációja, és az ágazatot ért kár a termelő létesítmények túlságosan nagy számának következménye. Ezen túlmenően több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt az uniós gazdasági ágazat saját maga okozott többletkapacitásával. Ezzel szemben néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre a szükséges kapacitásbővítési beruházásokat.
(186)
Noha az uniós gazdasági ágazat valóban növelte gyártási kapacitását, teljes termelési volumene nem fedte le az uniós piacon a figyelembe vett időszakban megnövekedett felhasználási szinteket. Ezért az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása ésszerű volt és a piaci fejleményekhez, azaz a felhasználás növekedéséhez igazodott. Ezért ez nem tekinthető az ágazatot ért kár okának.
(187)
Hasonlóképpen és ugyanezen az alapon nem nyert igazolást az az érvelés, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett kapacitásbővítési beruházásokat. Ezzel szemben azonban - amint az fentebb már említésre került - az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett teljes időszakban bővítette a kapacitást, és mindvégig volt rendelkezésre álló többletkapacitása is, ami arra utal, hogy képes volt a keresleti többlet kiszolgálására. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(188)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a piac valamennyi szereplője - beleértve az értéklánc megelőző és következő ágazataiban tevékenykedőket is - nehéz helyzetben volt a világpiaci többletkapacitás, és az ebből eredő piaci változások miatt. E tekintetben azzal érveltek, hogy a vizsgált termék olyan tömegcikké vált, amelynek egyes gyártói már nem képesek az ár meghatározására, hanem az ár a kereslet és kínálat világpiaci alakulásának függvénye. Állították, hogy ez a helyzet és nem a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.
(189)
A vizsgálat megerősítette a világpiaci - főként a Kínai Népköztársaságból származó - többletkapacitás fennállását. Azt a piaci változást illetően, mely a vizsgált terméket állítólag tömegcikké tette, ez nem indokolná a tisztességtelen árképzési magatartást és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált terméket több mint 20 éve gyártja és értékesíti, míg az érintett termék kínai gazdasági ágazata csak a közelmúltban (az elmúlt évtized közepe táján) alakult ki, elsősorban az uniós betáplálási tarifák és más szakpolitikai kezdeményezések, és az ezekből eredő kínálatbővülés hatására.
(190)
Emiatt az érvek elvetésre kerültek.
3.5. A nyersanyagárak hatása
(191)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt a poliszilícium - a lemezgyártás fő alapanyaga - árának alakulásával. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fixáras szállítási szerződéseket kötött, és emiatt nem tudta kihasználni a poliszilícium árának a figyelembe vett időszak során bekövetkezett csökkenését.
(192)
A vizsgálat feltárta, hogy a poliszilícium ára 2008-ban nőtt, de 2009-ben ismét csökkent, 2010-ben és 2011 elején csak enyhe emelkedő tendenciát mutatva. Az árak a vizsgálati időszakban jelentősen estek.
(193)
A vizsgálat igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat a poliszilíciumra hosszú távú szállítási szerződéseket kötött, e szerződések feltételeit a legtöbb esetben újratárgyalták a poliszilícium áralakulása alapján, és a szerződéses árak az azonnali piaci árak közelébe vagy néha az alá csökkentek.
(194)
Emiatt megállapítást nyert, hogy még ha egyes konkrét uniós gyártókat érintettek is a poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződések, az uniós gazdasági ágazat egészét nem sújtották e hosszú távú szerződések, és képes volt teljes egészében kihasználni a poliszilícium árának csökkenését. A hosszú távú szerződésekről ezért nem nyert megállapítást, hogy hozzájárultak volna az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
3.6. Az ágazat saját magának történő károkozása: az automatizálás, a méret, a méretgazdaságosság, a konszolidáció, az innováció és a költséghatékonyság hatása
(195)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a kárt saját magának okozta a gyártási folyamat magas fokú automatizálása révén. Azt állították, hogy a kis méretű gyártók hátrányba kerültek a nagyobb, vertikálisan integrált gyártókkal szemben, és ezért az e gyártókat ért kár nem tudható be a dömpingelt behozatalnak. Ezzel összefüggésben állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat összességében kisméretű volt, és emiatt nem tudta kihasználni a méretgazdaságosságot.
(196)
A vizsgálat igazolta, hogy az uniós piacon még a kis méretű gyártók is magas szinten automatizálták gyártási folyamataikat, ami az előállítási költségekre kedvező hatást gyakorolt. A legtöbb uniós gyártó a gyártási folyamat egy adott részére szakosodott (lemezekre, elemekre vagy modulokra), ami a specializáció révén növelte versenyképességüket a gyártott konkrét terméktípus vonatkozásában. Ezért el kellett vetni azt az érvelést, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a magas fokú automatizáció okozta volna.
(197)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az árnyomás az uniós gazdasági ágazat konszolidációjához vezetett, és ez volt az oka az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárnak. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a konszolidáció inkább a dömpingelt behozatal következménye volt. Ezen túlmenően ez a fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a konszolidációs folyamat milyen mértékig lehetett a kár oka.
(198)
Állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az uniós gazdasági ágazat vertikális integrációjának hiánya. Általánosságban rendes piaci feltételek mellett a vertikálisan integrált gyártóknak az értékláncuk tekintetében nagyobb biztonsággal kellene rendelkezniük. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy nem tudta teljesen kihasználni a vertikális integráció előnyeit az uniós gazdasági ágazat azon része sem, mely vertikálisan integrált volt, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása rendkívül erős volt. Emellett az uniós gazdasági ágazat - még a vertikálisan integrált gyártók sem - a dömpingelt behozatal miatt nem tudta teljes mértékben kihasználni a magas kapacitáskihasználási rátát a méretgazdaságosság megvalósítására. A vizsgálat továbbá nem tárt fel semmiféle összefüggést a vertikális integráció és a magasabb jövedelmezőségi ráták között, mivel az erős árnyomás ezt az összefüggést megváltoztatta.
(199)
Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatban hiányzott a műszaki innováció, illetve új technológiákba történő beruházás. Mindazonáltal a vizsgálat nem tár fel ezeket az állításokat megerősítő ténybeli bizonyítékokat. Éppen ellenkezőleg - a vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásainak zömét új gépekre és K + F-re fordították, és világszinten nincs jelentős technológiai eltérés a termékek között.
(200)
Emellett egy érdekelt fél azt állította, hogy a jelentős kárt a gyenge projektvégrehajtás (sikertelen projektek) okozta. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érvelés nem volt megalapozott. Ezen túlmenően a sikertelen projektek inkább a dömpingelt behozatal következményének tekinthetők. Az érvet ezért el kellett vetni.
(201)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes költségeinek ahhoz megfelelő időben történő ésszerűsítésére, hogy reagáljon a világpiaci változásokra. Más felek azt állították, hogy a bérköltségek és vállalati általános költségek az Unióban magasabbak, mint a Kínai Népköztársaságban.
(202)
A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költségei folyamatosan csökkentek - a lemezek kivételével, ahol a költségek 2010-ig csökkentek, de 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakban tovább emelkedtek, a figyelembe vett időszak elején tapasztalt szintnél kissé magasabb szintre (lásd a fenti (138) preambulumbekezdést). A termelékenység nőtt a modulok és az elemek esetében, viszont csökkent a lemezek vonatkozásában. Amint az fentebb említésre került, a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal, és az uniós piacra ebből eredő erős árnyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a költségcsökkentés előnyeit.
(203)
Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói nem élveznek a nyersanyag (poliszilícium) és a használt gépek tekintetében semmiféle komparatív előnyt, mivel mindkettőt jobbára az Unióból importálják. Ami a béreket és a vállalati általános költségeket illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 10 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek.
(204)
Emellett azt állították, hogy egyes uniós gyártók a lemezeket, elemeket és/vagy modulokat az érintett országból szerzik be és ezeket sajátjukként tovább értékesítik az uniós piacon. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi behozatala kiegészítő jellegű és az uniós termeléshez képest korlátozott volumenű volt, és emiatt nem lehet úgy tekinteni, hogy az megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(205)
Ezért az uniós gazdasági ágazatnak - ahhoz, hogy felvehesse a versenyt a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árának csökkenő tendenciájával - jelentős erőfeszítéseket kellett tennie a termelési költségek racionalizálása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítései ellenére ez a költségracionalizálás nem jelenhetett meg az eladási árakban, a dömpingelt behozatal jelentős alákínálása következtében.
(206)
Emiatt a fent említett összes érvet el kellett vetni.
3.7. A fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny
(207)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny volt, mivel ezek a technológiák helyettesíthetőek és rendeltetésük azonos.
(208)
A vizsgálat azt igazolta, hogy a fotovillamos termékek más nyersanyagból készülnek, és azokhoz nem használnak kristályos szilícium lemezeket. Általánosságban átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb. Ennek következtében nem használhatóak olyan nehezen megközelíthető helyeken, mint a háztetők, ezért az érintett termékkel nem teljesen helyettesíthetőek. Emiatt - noha lehet némi verseny a vékonyréteg termékek és az érintett termék között - ez a verseny elhanyagolhatónak tekinthető.
(209)
Ezért a vizsgálat nem talált összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a fotovillamos vékonyréteg termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny között.
(210)
Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
3.8. A pénzügyi válság és hatásai
(211)
Azt állították, hogy a pénzügyi válság és a gazdasági recesszió kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat finanszírozáshoz való hozzáférésére, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(212)
Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a napelem gazdasági ágazat tőkeigényes, kulcsfontosságú a tőkebevonás képessége. A gazdasági recesszió nyilvánvalóan hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A vizsgálat azt igazolta azonban, hogy az uniós piac 2009-2011 közötti bővülése ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat eladási árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal következtében. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi válság esetleges hatásait súlyosbította a Kínából érkező dömpingelt behozatal emelkedése, és hogy a finanszírozás korlátozott elérhetősége jórészt a kedvezőtlen piaci hangulat, a helyzet és az uniós gazdasági ágazat dömpingelt behozatal miatti kilátásainak következménye volt. Ezért - noha a pénzügyi válság gyakorolt bizonyos hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére -, nem tudta megszakítani az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ez az érv ennek megfelelően elutasításra került.
3.9. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(213)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportra történő értékesítései a figyelembe vett időszakban - és a modulok esetében különösen 2009-2011 között, az elemek esetében 2009 és 2012 első negyedéve között - jelentősen visszaestek, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.
(214)
Azonban - ahogy azt az alábbi táblázat mutatja - a modulok exportvolumene a vizsgálati időszakban látható enyhe csökkenés ellenére jelentős maradt, és a vizsgálati időszak alatti átlagos árszintek a modulok átlagköltsége felett maradt a figyelembe vett időszak egészében. Emiatt ez nem okozhatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Az elemeket illetően az exportvolumen a teljes elemgyártásnak mindössze 12 % körüli részét tette ki. Ezért a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Végezetül a lemezek vonatkozásában az export a teljes termelési volumen 24 %-át képviselte, a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez ugyanúgy csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az e tekintetben felhozott érveket ezért el kellett vetni.
13-a táblázat
Modulok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A modulok exportvolumene (MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Átlagos exportár (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Forrás:
Europressedienst.
13-b táblázat
Elemek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az elemek exportvolumene (MW)
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Átlagos exportár (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Forrás:
Europressedienst.
13-c táblázat
Lemezek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az elemek exportvolumene (MW)
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Átlagos exportár (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Forrás:
Europressedienst.
(215)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ezért a felek e tekintetben felhozott érveit el kellett vetni.
3.10. Az uniós palagázkészletek felfedezése
(216)
Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a palagázkészletek felfedezése okozta, és az Unióban az olcsó palagáz növekvő kitermelésének kilátása visszavetette a megújuló energia projektekbe történő állami és magánberuházásokat.
(217)
A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben megemlítésre került. Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan tárgyi bizonyítékra, mely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós palagázkészletek felfedezésének lenne betudható. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
3.11. Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS)
(218)
Ugyanez a fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében a szén-dioxid-kibocsátási egységek alacsony ára miatt a napenergia ágazatába történő beruházások szintje alacsony.
(219)
Erre vonatkozó bizonyítékot azonban nem nyújtottak be és a vizsgálat nem tárt fel az ezeket az állításokat megerősítő ténybeli körülményeket. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat azt igazolta, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. Emiatt az érv elvetésre került.
3.12. Gazdálkodási döntések
(220)
Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gyártók közül legalább egynél a jelentős kárt rossz gazdálkodási döntések okozták. Ezeket az állításokat az éves beszámolókra, valamint a vállalat egyik részvényese által a többi részvényesnek küldött levélben szereplő egyes információkra alapozták.
(221)
Az ügy irataiban szereplő információk közül semmi nem utalt arra, hogy az érintett vállalat gazdálkodási döntései szokatlanok vagy meggondolatlanok lettek volna, illetve az egész uniós gazdasági ágazatra kihatottak volna. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.
3.13. Egyéb kormányzati politikák
(222)
Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt kormányzati politikák - úgy mint a megújulóenergia-politika, az innovációt ösztönző politikák, a bürokrácia csökkentését célzó politikák, a kereskedelemtámogatási politikák és a hálózati hozzáférés szabályozása - okozták, mivel ezek a politikák az exportáló gyártók javát szolgálják. Azonban - még ha igaz is lenne, hogy e politikák közül egyesek elősegítenék a más harmadik országokból történő behozatalt és a napelem gazdasági ágazat általános növekedését - ezek a politikák az uniós gazdasági ágazat javát is szolgálják. Mi több, ezek a politikák nem szolgálhatják azt, hogy az Unióba irányuló behozatalt ilyen káros dömpingáron kellene végezni. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.
3.14. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetések
(223)
A vizsgálat megállapította az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A kár egyéb lehetséges okai - úgy mint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a felhasználás, a betáplálási tarifák, az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatások, a többletkapacitás, a nyersanyagárak hatása, az ágazat saját magának történő károkozása, a vékonyréteg termékek részéről érkező verseny, a pénzügyi válság és hatásai, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós palagázkészletek felfedezése, a gazdálkodási döntések, az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere, más kormányzati politikák - elemzésre kerültek, és egyik sem minősült olyannak, hogy megszakítsa a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(224)
A fenti elemzés alapján - mely megfelelően kiemelte és elhatárolta az uniós gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló összes ismert tényező és a dömpingelt behozatal hatását, ezért ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés állt fenn a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(225)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a fotovillamos ágazat értékláncában megelőző és következő piacok, az importőrök, a felhasználók és az érintett termék fogyasztóinak érdekeit is.
(226)
A vizsgálat megindítását követően mintegy 150 gazdasági szereplő jelentkezett. Egyedi kérdőíveket küldtek a független importőröknek, az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve egy nyersanyagtermelőt, és a vizsgált termék gyártási berendezéseinek szállítóit), az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve a projektfejlesztőket és szerelőket) és a BEUC-nak, egy fogyasztóvédelmi szervezetnek. A fotovillamos ágazat különféle gazdasági szereplőit (az uniós gazdasági ágazatot, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket) képviselő három szervezet adott tájékoztatást.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(227)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 25 000 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártásában és értékesítésében.
(228)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, melynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Emlékeztetni kell arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók - úgy mint a jövedelmezőség, a cash-flow, a beruházások megtérülése - voltak súlyosan érintettek. A modulok, elemek és lemezek uniós gyártói 2011-ben és a vizsgálati időszakban valójában veszteséget termeltek. Ezért néhány uniós gyártó már gyártó létesítményei bezárására kényszerült, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(229)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása javulna és további K + F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a fotovillamos piacon. Végezetül a vizsgálat azt is jelezte, hogy üzleti tevékenységüket azok az uniós gyártók is újrakezdhetik, amelyek a gyártással a kínai behozatal nyomására kényszerültek felhagyni. Összességében - e lehetőség szerint - nem csak az uniós gazdasági ágazat (vizsgálati időszakban) meglévő 25 000 munkahelye lenne biztosítva, hanem ésszerű lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.
(230)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége tovább esne. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a fenti (157) preambulumbekezdésben említettek szerint a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid-középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.
(231)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. A független importőrök érdeke
(232)
A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába felvett három importőr közül csak egynek a fő üzleti tevékenysége az érintett termék kereskedelme.
(233)
Beterjesztettek egy érvelést, amely szerint az érintett termékre intézkedések elrendelése kedvezőtlenül fogja érinteni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül eredményezi a Kínai Népköztársaságból történő behozatal megszűnését. Másodszor, noha az intézkedések elrendelése - az egyéb harmadik országokból érkező behozatal valószínű emelkedése miatt - várhatóan kedvezőtlenül hathat a csak a Kínai Népköztársaságból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a több országból beszerző importőröknek lehetőségük lesz a beszerzési forrás váltására.
(234)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az intézkedések javasolt szinten történő elrendelésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére.
4. Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(235)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők főként a vizsgált termék nyersanyagainak előállításával és gyártó berendezéseinek gyártásával és tervezésével foglalkoznak. Nyolc kitöltött kérdőív érkezett az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől. Két ellenőrző látogatásra került sor, egy nyersanyagtermelőnél és a gyártó berendezések egy gyártójánál.
(236)
A vizsgálati időszakban az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységének teljes tevékenységükhöz viszonyított aránya változó volt, és csak egy együttműködő vállalat esetében képezte ez 100 %-ban üzleti tevékenységet, a többiek esetében az arány 6 % és 80 % között változott. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység átlagosan az értéklánc előző lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplők teljes tevékenységének mintegy 41 %-át képviselte. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 4 200 főt foglalkoztatott. A jövedelmezőség szegmensenként és vállalatonként a magas értékek és a kissé negatív jövedelmezőség között változott. A vizsgálat azt mutatta, hogy a negatív jövedelmezőségű gazdasági szereplőket sújtotta az uniós gazdasági ágazat leromlott helyzete - mivel az elvesztett ügyfelek némelyike a vizsgált termék uniós gyártója volt - és a felhasználás csökkenése.
(237)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők értékesítései kiterjedtek az Unióra, a kínai Népköztársaságra és egyéb harmadik országokra. A vizsgálati időszakban az értékesítése újrafelosztása átlagosan az uniós értékesítések mintegy 20 %-ának, a Kínai Népköztársaságba irányuló értékesítések csaknem 50 %-ának és az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítések mintegy 30 %-ának felelt meg.
(238)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló ágazatban néhány fél állította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené üzleti tevékenységüket, mivel a Kínai Népköztársaság fő exportpiacuk. Azzal érveltek, hogy a vámok jelentősen korlátoznák az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatalát, aminek következtében Kína korlátozná a poliszilícium és a gyártó berendezések Unióból érkező behozatalát. Azt állították, hogy ennek következtében az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplőknek üzleti tevékenységüket le kell építeniük és csökkenteniük kell a foglalkoztatást.
(239)
Elsőként meg kell jegyezni, hogy a vám célja nem az érintett termék Kínából történő behozatalának megszüntetése, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Így a kínai behozatal továbbra is el fogja látni az uniós piacot, de tisztességes árakon. Emellett a vizsgálat igazolta, hogy az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gyártók világszerte különféle nemzeti piacokon vannak jelen, ezért nem függenek kizárólagosan a Kínai Népköztársaságba irányuló exporttól. Emiatt ésszerűen feltételezhető, hogy a fotovillamos termékek világpiacán az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplők valószínűleg képesek lesznek kiegyenlíteni a Kínai Népköztársaságba irányuló export esetleges csökkenését a többi piacra történő exporttal, ami nyilvánosan elérhető tanulmányok szerinti is várhatóan nőni fog. A kínai fotovillamos piac mindenesetre máris jelentős gyártási többletkapacitással szembesül, és emiatt kétséges, hogy az uniós gépgyártók rövid-középtávon sokkal több gyártó berendezést tudnának értékesíteni.
(240)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok gépgyártókra gyakorolt hatása nem lenne jelentős, miközben a nyersanyag-beszállítókra gyakorolt hatás rövid távon kedvezőtlen lehet, figyelemmel a Kínába történő értékesítések esetleges csökkenésére.
5. Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(241)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők jobbára a projektfejlesztés, forgalmazás és hírközlés, illetve a fotovillamos telepítések terén tevékenykednek Míg az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől 13 kérdőív érkezett be, ezek közül csak hetet töltöttek ki olyan megfelelő teljességgel, ami lehetővé teszi a jelentőségteljes értékelést. Két ellenőrző látogatásra került sor, a fotovillamos fejlesztés és telepítés területén. A 36 független importőr kitöltött kérdőíveinek elemzésekor kiderült, hogy egyeseket közülük az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőnek kell minősíteni, mivel fő tevékenységük a telepítés. A Bizottság ezt a kérdéskört a vizsgálat folyamán tovább fogja vizsgálni.
(242)
Összességében az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenysége teljes tevékenységükhöz való viszonya változó. A vizsgálati időszakban ez átlagosan 41 %-nak felelt meg. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység tekintetében az együttműködő gazdasági szereplők jövedelmezősége átlagosan 11 % körüli volt. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 550 főt foglalkoztatott.
(243)
Felmerült az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szolgálják az Unió érdekét, mivel emelni fogják a modulok árát, ami eltántorítja a végfelhasználókat/fogyasztókat a létesítmények telepítésétől. Ezért az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek sokkal kevesebb megrendelésük lesz és üzleti tevékenységüket le kell építeniük. Ez az értékelés a Prognos által a vizsgálat során benyújtott, a munkahelyek számának lehetséges csökkenéséről szóló tanulmányon alapult. A tanulmány szerint a vámkivetéssel az uniós fotovillamos piac munkahelyeinek nagy része veszélybe kerül. A tanulmány az Európai Fotovillamos Ágazat Szervezetének (European Photovoltaic Industry Association - EPIA) becsléseit használja fel, melyek szerint a 2011-ben az uniós fotovillamos piac valamennyi szakaszában - beleértve az uniós gyártókat, importőröket, értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket - a közvetlen munkahelyek száma 265 000. A közvetlen munkahelyek 2011-es összesített számából kiindulva a Prognos tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a vám mértékétől függően három éven belül a 265 000 munkahelyből akár 242 000 is megszűnhet. A munkahelyek legnagyobb mértékű megszűnése állítólag az értékláncban következő piacon fog bekövetkezni, amelyek a Prognos becslései szerint 2011-ben mintegy 220 000 főt foglalkoztattak.
(244)
A vizsgálat nem igazolta a fenti eshetőséget és az uniós fotovillamos piacon létező közvetlen munkahelyek száma tekintetében 2011-re, a vizsgálati időszakra és 2012-re jóval kisebb számot állapított meg.
(245)
Kiindulásként: a vizsgálat kétségeket ébresztett az európai fotovillamos szervezet fotovillamos közvetlen munkahelyek teljes számára vonatkozó becslésének pontosságát illetően. Különösen az EPIA-nál tett ellenőrző látogatás során derült arra fény, hogy pontatlanok voltak azok az alapadatok, melyekből a 265 000 fős létszámot megállapították, és azokból ilyen következtetés nem vonható le. Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valójában azt jelzik, hogy a 2011-re számított fotovillamos közvetlen munkahelyek száma akár 20 %-os hibahatárt is tartalmazhat. Ezen túlmenően a becslés az Európai Unión kívüli más európai országokra, illetve a vékonyréteg termékekhez kapcsolódó foglalkoztatásra is kiterjed, ami e vizsgálat hatókörén kívül esik.
(246)
E kétségek ellenére - még ha az intézkedések hatásának elemzésére a munkahelyekre vonatkozó eredeti becslést használjuk is - a következő észrevételeket kell tennünk. A becslés a 2011-es európai fotovillamos munkahelyekre vonatkozik, ami igen erős összefüggésben állt az abban az évben az Unióban történt fotovillamos telepítések igen nagy számával (mintegy 20 GW). Ésszerűen feltételezhető, hogy a telepítések csökkenésére figyelemmel - a vizsgálati időszakban 17,5 GW, 2012-ben pedig 15 GW - az értéklánc következő lépcsőjén a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó munkahelyek száma ugyanilyen mértékben csökkent. Ezzel kapcsolatban a nyilvánosan elérhető szaksajtóban az szerepel, hogy Németországban - a legnagyobb nemzeti piacon - 2011-2012-ben a fotovillamos ágazatban a foglalkoztatás 128 000-ről 100 000-re csökkent, beleértve a gyártói oldal munkahelyeit is. Ezen túlmenően a vizsgálat komoly kétséget ébresztett abban a vonatkozásban, hogy a számadatban kizárólag a teljesen a fotovillamos gazdasági ágazatot kiszolgáló teljes munkaidős munkahelyek szerepelnek-e. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat felfedte, hogy különösen az értékláncban következő piacon (telepítés) a fotovillamos tevékenység csak része egy jóval tágabb üzleti tevékenységnek, az elsődleges üzleti tevékenység a fűtés- vagy villamossági szerelés, vízvezeték-szerelés stb.
(247)
A fentiekre figyelemmel valószínű, hogy az intézkedések elrendelése a vizsgált termék uniós árainak emelkedést okozza, ezáltal rövid távon talán kevesebb lesz a fotovillamos telepítések száma. Mindazonáltal a piac e részén a munkahelyeket csak korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érheti a következők miatt: Először is a fotovillamos szerelés a telepítéssel foglalkozók legalábbis egy részénél csak egy részét képezi az üzleti tevékenységnek és egyben szezonális jellegű is. Ezért a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy a fotovillamos telepítések iránti csökkenő kereslet esetén más tevékenységeket végezzenek. Mivel az uniós szinten megállapított, megújuló energiával és hatékonysággal kapcsolatos célkitűzések a tagállamokat jogilag kötik, a napelemes létesítmények iránti csökkenő kereslet várhatóan a megújuló villamos energia és energiahatékonyság más formái iránti megnövekedett keresletbe fordul át. Az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban foglalkoztatottak közül sokan valószínűleg rendelkeznek olyan készségekkel, hogy kihasználhassák a szomszédos ágazatokban megnövekedett keresletet. Másodszor, figyelemmel az értékláncban következő piac meglévő hasznára (lásd a fenti (242) előbb preambulumbekezdést) a telepítéssel foglalkozók képesek lehetnek az áremelkedés részbeni beépítésére, ezzel mérsékelve a végső árakra és a fotovillamos telepítések iránti keresletre gyakorolt hatást.
(248)
A vámok kivetésétől függetlenül a fotovillamos telepítések iránti keresletre vonatkozó, nyilvánosan elérhető előrejelzések azt jelzik, hogy a kereslet 2013-ban valószínűleg szűkülni fog, a 2013-as telepítések tekintetében 9,8-16,5 GW közötti szintre, ami minden esetben kedvezőtlenül hatna az értékláncban következő piac munkahelyeinek számára.
(249)
Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a fotovillamos árak emelkedése minden valószínűség szerint egyébként is bekövetkezett volna, mivel az uniós piacot ellátó kínai gyártás jórészt veszteséges, ami nem fenntartható helyzet.
(250)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre gyakorolt hatása rövid távon mérsékelten kedvezőtlen lenne, figyelemmel a telepítések erősebb csökkenésére, mint amit a fő kutatóközpontok a vámok nélküli helyzetre előre jeleztek, olyan mértékig, amennyire a vámot az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők nem képesek beépíteni. A fotovillamos telepítések lehetséges csökkenése ellenére a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy más, a környezetbarát energiaforrásokkal vagy a telepítéssel foglalkozók fent említett elsődleges üzleti tevékenységével kapcsolatos tevékenységeket végezzenek.
6. A végfelhasználók (fogyasztók) érdeke
(251)
A végfelhasználók érdekképviseleti szervei - úgy mint fogyasztóvédelmi szervezetek - nyilatkozatot nem tettek. Ebben az esetben kétféle végfelhasználóról beszélhetünk: a fogyasztók (háztartások) és más végfelhasználók (pl. intézmények, vállalatok). A vizsgálat feltárta, hogy az Unióban meglévő fotovillamos telepítéseknek csak mintegy egynegyedét rendelték fogyasztók (ezek tetőre szerelt, kisebb telepítések). A többi telepítést (talajra telepített, jóval nagyobb léptékű, ipari és kereskedelmi telepítések) más végfelhasználók rendelték.
(252)
Több fél állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése esetén a fotovillamos modulok árának emelkedése a fogyasztókat sújtaná. Mivel a vámok következtében a fotovillamos modulok uniós piaci árának némi emelkedése várható, valószínű, hogy a fogyasztók és egyéb végfelhasználók érintettsége csak korlátozott lenne, mivel a vizsgálat feltárta, hogy a modul ára a fotovillamos telepítés költségének legfeljebb 50 %-át adja. A projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók haszonkulcsára figyelemmel ésszerűen feltételezhető, hogy a modulok tényleges fogyasztói árának emelkedése legalább részben beépíthető, ezzel mérsékelhető. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt vámszinten történő intézkedéseket legalább részben az ellátási lánc veszi fel, és ezért nem szükségszerűen vezetnek a kiskereskedelemben magasabb fogyasztói árakhoz.
(253)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy a vámkivetés mellőzése estében az uniós gazdasági ágazat valószínű eltűnése miatt a jövőben csak egy modulbeszerzési forrás állna a fogyasztók rendelkezésére. Ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók olyan helyzetbe kerülnének, hogy igen erős piaci helyzetüket tovább erősíthetnék, és ez rövid- és középtávon ugyancsak áremelkedést okozhat, a fogyasztók/végfelhasználók kárára. Mindenesetre - amint azt fentebb említettük - az áremelkedés valószínűleg mindenképpen bekövetkezne, tekintve, hogy a kínai gyártás veszteséges.
(254)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése korlátozottan érinti a fogyasztókat és egyéb végfelhasználókat. Ez független a nemzeti támogatási rendszerek fotovillamos telepítések iránti keresletet ösztönző, a fenti (182) preambulumbekezdésben említett hatásától. Ha a nemzeti támogatási rendszereket (magasabb betáplálási árakon keresztül) hozzáigazítják a napelem panelek magasabb árához, a fogyasztókra gyakorolt hatás nem feltétlenül jelentkezik.
7. Egyéb érvek
(255)
Néhány fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes az uniós piac szükséges mennyiséggel történő ellátására, így a dömpingellenes vámok kivetése egy uniós hiányhelyzet súlyos kockázatával jár, ami idővel az érintett termék árának további emelkedését okozhatja.
(256)
A vizsgálat azt állapította meg, hogy ez az érv nem megalapozott. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásait 2009 óta nem használja ki teljes mértékben. A vizsgálati időszakban az uniós modulgyártási kapacitások kihasználtsága 41 % volt, mintegy 5,7 GW tartalék többletkapacitás mellett; az uniós elemgyártási kapacitások kihasználtsága 63 % volt, mintegy 1,2 GW tartalék többletkapacitás mellett, az uniós lemezgyártási kapacitások kihasználtsága 55 % bolt, mintegy 1,6 GW tartalék többletkapacitás mellett. Ezért a tartalék kapacitásoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat rövid távon képes lenne versenyre kelni a piac további részéért. Középtávon ugyancsak ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat bővíteni fogja gyártási kapacitásait a jobb méretgazdaságosság elérése és további árcsökkentés lehetővé tétele érdekében. Emellett vannak más beszerzési források világszerte, melyek az uniós piacon jelen vannak és amelyek a kínai termékek behozatalának csökkenése esetén képesek az uniós piacon versenybe szállni. A vizsgálat feltárta, hogy az Unión kívüli nem kínai gyártás meglévő tartalék többletkapacitása a vizsgálati időszakban a modulok tekintetében 5,6 GW, az elemek és a lemezek esetében pedig 6-6 GW volt. Ezért a Bizottság azt állapította meg, hogy az Unió és Unión kívüli harmadik országok gyártóinak összesített tartalékkapacitása elegendő az esetlegesen csökkenő kínai behozatal rövid távú, a fotovillamos telepítések fő kutató központok, úgy mint az EPIA 2013-ra (9,8-16,5 GW között) és 2014-re (9-17,1 GW között) előre jelzett uniós keresletére figyelemmel történő kiváltására.
(257)
Néhány fél azzal érvelt, hogy a dömpingellenes vámok érintett termékre történő kivetése ártana az európai fotovillamos piac fejlődésének, és ezáltal nem fognak teljesülni a 2020-as uniós menetrend megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzései, és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos uniós célkitűzések.
(258)
Kiindulásul: a 2020-as célok nem kizárólag a napenergián múlnak. A többi környezetbarát energiaforrás: a szél, biomassza, a vízenergia stb. ugyanilyen fontos. Mivel a 2020-as célkitűzések nem kötöttek meghatározott százalékot a napenergiához, a fotovillamos telepítések kissé alacsonyabb száma várhatóan nem emeli a 2020-as menetrend összköltségét. Emellett a napelem panelek ára csak egyike a fotovillamos gazdasági ágazat európai fejlődéséhez elengedhetetlen számos tényezőnek. Ugyanolyan fontos a kedvező európai és nemzeti jogi és pénzügyi keret, a megújulóenergia-projektek finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, illetve a K + F beruházás. A napenergia-beruházások finanszírozását illetően a vámok kivetése erősíteni fogja az uniós gazdasági ágazat, és általánosságban a fotovillamos ágazat helyzetét is. Ennek következtében valószínűleg javítani fogja az uniós gazdasági ágazat és a fotovillamos ágazat befektetői tőkéhez való hozzájutási képességét is. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vám célja nem a kínai behozatal beszüntetése, hanem a tisztességes verseny helyreállítása. Az érintett termék árának emelkedése esetében az értékláncban következő piacon realizált piaci haszon azt engedi feltételezni, hogy az áremelkedést az értéklánc következő szintjén lévő gazdasági szereplők be fogják építeni. Ezért nem lehet jelentős a modulok végfelhasználói/fogyasztói árának emelkedése, és a napelemes létesítmények iránti kereslet az előre jelzett tartományban fenntartható.
(259)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése összességében nem gyakorolna jelentős káros hatást más uniós szakpolitikákra.
8. Az Unió érdekével kapcsolatos következtetés
(260)
Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt, összességében kedvező hatások jelentősebbek, mint a fotovillamos piac más gazdasági szereplőire - köztük a fogyasztókra/egyéb végfelhasználókra - gyakorolt, valószínű kedvezőtlen hatásai.
(261)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt állapította meg, hogy nem szól kényszerítő ok ideiglenes intézkedéseknek az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára történő elrendelése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(262)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(263)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár dömpingkülönbözetek túllépése nélküli megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(264)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a panaszban megadott információk alapján egy, a forgalom 10 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(265)
Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 10 %-os haszonkulcsot hozzáadták mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségeihez.
(266)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártók behozatali költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos behozatali ár az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban alkalmazott, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(267)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára.
(268)
A kínai exportáló gyártók részéről az együttműködés magas fokára tekintettel az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vámként határozták meg. Az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni azokra a vállalatokra, amelyek a vizsgálatban nem működtek együtt.
(269)
A mellékletben felsorolt, a mintába fel nem vett együttműködő kínai vállalatokra az ideiglenes vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.
(270)
A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Egyéb együttműködő vállalatok (melléklet)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Összes egyéb vállalat
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.
(272)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vehetik igénybe ezeket a vámtételeket; ezekre a termékekre az „összes egyéb vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(273)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a gazdálkodó egység nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (8) kell benyújtani, és mellékelni kell ahhoz minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(274)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes egyéb vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(275)
Amint azt a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 5. szakasza említi, a Bizottságnál folyamatban van annak meghatározása, hogy az érintett termék Kínából érkező összes behozatalát úgy lehet-e tekinteni, hogy az a Kínai Népköztársaságból származik. Ez különösen fontos a modulok esetében, melyekbe más országokból származó összetevők és alkatrészek is beépíthetők. A dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Meg kell jegyezni, hogy a panasz a Kínából történő behozatalra vonatkozik, eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (9). E megfontolásokra figyelemmel és a kérdésben később a végleges szakaszban meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy az ideiglenes intézkedések a Kínából származó vagy Kínában feladott vizsgált termékre vonatkozzanak, kivéve, ha a termék a GATT V. cikke értelmében tranzittermék.
(276)
Amint az a fenti (3) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság a 182/2013/EU rendelettel nyilvántartásba vételhez kötötte Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalát. Ennek oka a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható alkalmazása az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a szubvencióellenes alaprendelet) (10) 16. cikkének (4) bekezdése alapján.
(277)
A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.
(278)
A Bizottság által a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke szerint az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. november 8-án közzétett értesítéssel (11) megindított párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illetően a behozatal szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételének folytatódnia kell.
(279)
Az eljárás e szakaszában nem hozható döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályáról.
(280)
Tekintettel a jelenlegi eljárás kivételes körülményeire, vagyis arra, hogy egy olyan terméket érint, amelynek célzott piaca rövidtávon stabil ellátást igényel, megfelelő lépésnek tűnik az ideiglenes dömpingellenes intézkedések fokozatos bevezetése. Mivel az uniós ipart a vizsgálati időszak során az érintett ország tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében hátrányt érte, az uniós termelők nem tudják azonnal pótolni a szükséges mennyiséget, amennyiben az intézkedések következtében az import szintje csökken. A dömpingellenes vám fokozatos bevezetése lehetővé fogja tenni az uniós ipar számára, hogy rövid időn belül növelje a termelést. Továbbá az érintett termék a kereslet kielégítéséhez szükséges szinthez képest ésszerű szinten marad elérhető azáltal, hogy az uniós ipar megfelelő mennyiségű időt kap a termelés fokozására. Ezért megfelelő lépés a vám két lépcsőben történő bevezetése.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(281)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 and 8541409039) kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek és lemezek behozatalára, kivéve, ha a GATT V. cikke értelmében tranzitként haladnak át.
A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
(i)
a jelen rendelet hatálybalépésétől 2013. augusztus 5-ig:
Vállalat
Vámtétel
Minden vállalat
11,8 %
(ii)
2013. augusztus 6-tól:
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
37,3 %
B797
A mellékletben felsorolt vállalatok
47,6 %
Összes egyéb vállalat
67,9 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
A 182/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A szöveg új G. címmel és új (22) preambulumbekezdéssel egészül ki:
„G. A DÖMPINGELT BEHOZATAL ELLENI VÉDELEM CÉLJAIRA SZOLGÁLÓ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MEGSZŰNÉSE
(22)
A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2013. június 6-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére.”
2.
Az cikk (1) bekezdésében „az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és” szavakat el kell hagyni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.