РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1343/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати) с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета (2) беше наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на персулфати с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайван и Съединените американски щати („първоначалното разследване“ и „първоначалните мерки“). Мерките спрямо КНР бяха под формата на адвалорно мито от 71,8 % за всички дружества с изключение на двама китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 10 октомври 2012 г. Комисията обяви с известие („известието за започване на процедура“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на персулфати с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането беше започнато след обосновано искане, подадено от двама европейски производители, RheinPerChemie GmbH & Co. KG и United Initiators GmbH & Co. KG („заявителите“), които представляват 100 % от общото производство на персулфати в Съюза.
(4)
Като основание за искането беше посочено, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повторно възникване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителите, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(7)
Предвид потенциално големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент горепосочените страни бяха приканени да заявят интереса си в срок до 15 дни от публикуване на известието за започване на процедурата и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(8)
Нито един от вносителите не заяви своя интерес.
(9)
Само един производител износител от КНР отговори на въпросника. Поради това не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, един производител износител в КНР и един производител в Турция, която се счита за потенциална държава аналог.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Германия
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Германия
б)
Производител износител в КНР
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Шанхай (4)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(12)
Разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното разследване, а именно пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат („разглеждан продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80.
(13)
Разглежданият продукт се използва като инициатор или окислител в редица приложения. Например, използва се като инициатор на полимеризация при производството на полимери, ецващ реактив при производството на печатни платки, за козметика за коса, при обезскробване на текстил, в производството на хартия, като средство за почистване на зъбни протези и като дезинфектант.
(14)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, както и продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи бележки
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали към момента съществува дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки върху вноса на някои стоки от КНР.
(16)
Както се обяснява в съображение 9, само един китайски производител износител оказа съдействие на разследването, като той не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Както се посочва по-долу в съображение 22 и както се обяснява подробно в съображения 51 - 53, разследването показа, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от единия износител, като при първоначалното разследване за този внос беше установено, че не е дъмпингов, и съответно той не е предмет на настоящото преразглеждане. Поради това в този случай не беше възможно да се направи анализ на дъмпинга.
2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(17)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на дъмпинга под внимание бяха взети информацията, предоставена от съдействащия китайски производител износител, информацията, събрана в съответствие с член 18 от основния регламент, както и наличните факти по отношение на несъдействащите производители износители. Наличните факти бяха открити в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, в информацията, публикувана в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, започнато през март 2013 г. от Съединените американски щати (САЩ) (5), в статистическите данни, с които разполага Комисията, т.е. месечните данни, които са предоставени от държавите членки съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“) и в данните за вноса на Евростат.
а) Цени и обем на вноса в Съюза от КНР и други трети държави
(18)
Наличните данни в разследването показват, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от един китайски износител, за когото при първоначалното разследване (6) не беше установен дъмпинг. Поради това този внос не е предмет на антидъмпингови мерки. Цените на този внос са останали по-ниски от цените на промишлеността на Съюза по време на посочения период.
(19)
Въпреки факта, че цените на китайския внос в Съюза са нараснали с 29 % през разглеждания период, те са били все пак ниски и са подбивали цените на промишлеността на Съюза през РПП. Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза също са се увеличили, но с по-слабо изразено покачване от 7 %.
(20)
Единственият съдействащ китайски износител, който подлежи на настоящите антидъмпингови мерки, не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Разследването показа обаче, че той е изнасял на дъмпингови цени за пазарите на трети страни, и че неговите цени са били дори по-ниски от тези на настоящия внос от КНР на пазара на Съюза. Това показва, че износителите от Китай продължават да извършват дъмпинг и че техните цени са ниски.
(21)
Пазарът на Съюза включва основно внос от три държави: Китай, Турция и САЩ, всяка от които представлява между 8 % и 10 % от пазарния дял, и двама производители от Съюза с пазарен дял от около 65 до 75 %. Разследването показа, че САЩ са продължили да присъстват на пазара на Съюза и са представлявали около една трета от общия внос по време на РПП. Вносните цени на САЩ са били средно с 10 % по-високи от вносните цени на КНР. Тази констатация, съчетана с наблюдаваното подбиване на цените на промишлеността на Съюза, показва, че китайският внос е продължил да упражнява натиск за намаляване на продажните цени в Съюза.
(22)
Както се посочва по-горе в съображение 18, китайският внос по време на РПП е бил осъществяван от един износител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Между 2009 г. и РПП обемът на този внос се е увеличил с 24 %, а съответният пазарен дял е нараснал от 8 % на 9,6 % от общото потребление на Съюза през същия период.
(23)
Следва да се припомни, че през периода 1995-2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху персулфатите от КНР. След отмяната на мерките обемът на вноса от КНР се е увеличил от под 200 тона през 2001 г. на над 4 000 тона през 2003 г., след което се е увеличил повече от два пъти на почти 9 000 тона през 2006 г. С други думи, за няколко години китайският внос е превзел повече от 20 % от пазара на Съюза. За периода 2003 - 2006 г. потреблението се е увеличило със 7 %, а китайският пазарен дял се е удвоил. Това показва, че при отсъствието на антидъмпингови мерки китайските износители са способни да заемат значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(24)
С оглед на горепосочените факти и съображения, по-специално реакцията на Китай на отмяната на мерките на пазара на Съюза през 2001 г., нивото на китайските цени по време на РПП и продължаващите дъмпингови практики на пазарите на трети държави, се счита, че съществува вероятност в краткосрочен план китайския внос на ниски цени да бъде подновен в големи количества на пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
б) Ценово поведение на китайските производители на други експортни пазари
(25)
Както беше посочено в съображение 16 по-горе, съдействащото китайско дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП и не беше възможно да се сравнят неговите нормални стойности на вътрешния пазар с експортните цени за Съюза. Беше направена оценка обаче, както е посочено в съображение 24 по-горе, на това дали износът на дружеството за трети страни е извършен на дъмпингови цени през РПП. Тъй като при първоначалното разследване на дружеството беше предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), нормалната стойност беше определена въз основа на собствените му данни.
(26)
За трите вида на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, средните нормални стойности бяха определени въз основа на цените, заплатени от независими клиенти на вътрешния пазар. За един вид на продукта нормалната стойност трябваше да бъде конструирана въз основа на разходите за производство в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Разходите на дружеството за производство и реализация, общите и административните разходи и печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент бяха използвани за определяне на нормалната стойност на този вид.
(27)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод за трети държави, определена на база на представените и проверени данни, показва среднопретеглен дъмпингов марж в размер на 9,4 %.
(28)
По отношение на ценовото поведение наличието на антидъмпингови мерки в Индия и в САЩ също е ясна индикация за дъмпинговите практики от страна на китайските производители износители на други пазари.
в) Привлекателност на пазара на Съюза
(29)
Разследването показа, че съдействащото китайско дружество е изнасяло за широк кръг от трети държави като Бразилия, Индонезия, Малайзия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд и Обединените арабски емирства. Експортните цени на съдействащото китайско дружество за трети пазари бяха сравнени с нивото на продажните цени на промишлеността на Съюза и с вносната цена за КНР по време на РПП на пазара на Съюза. Това сравнение показва, че съдействащият китайски износител значително е подбивал цените (в размер до 40 %) на промишлеността на Съюза по време на РПП.
(30)
Този анализ показва, от една страна, че цените на пазара на Съюза са по-високи и следователно той е много привлекателен и, от друга страна, че цените, предложени от други китайски износители са по-ниски от цената в момента на китайския внос на пазара на Съюза.
(31)
Също така следва да се отбележи, че нормалните стойности на съдействащото дружество по време на РПП са били като цяло по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза. Това потвърждава привлекателността на пазара на Съюза, тъй като той очевидно би генерирал по-високи печалби за китайските производители. Ниското равнище на цените в Китай изглежда не е поради някаква друга причина, а поради големия капацитет и предлагане на разглеждания продукт.
(32)
Както се посочва по-горе в съображение 28, някои пазари на трети държави, като САЩ и Индия, са станали по-малко привлекателни за китайските износители поради съществуването на антидъмпингови мерки. Освен това е установено, че в относително изражение другите пазари на трети държави предлагат по-ниски цени, отколкото пазара на Съюза. По отношение на другите пазари на трети държави, на които няма мерки - там доставките се осъществяват от предприятия, които се намират на тези пазари, поради което евентуалният свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъде използван за износ за пазара на Съюза.
(33)
Въз основа на горепосоченото се очаква китайският внос да бъде подновен в по-големи обеми и да упражнява по-голям ценови натиск върху пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
г) Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(34)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на друга налична информация, анализът на свободния капацитет в КНР се основава на наличните факти, а именно ограничената информация, предоставена от съдействащия китайски производител износител относно състоянието на пазара в КНР, от промишлеността на Съюза и на публично достъпната информация на нивото на петима основни производители, идентифицирани в КНР, и данните, събрани на етапа на започването на процедурата. Беше установено, че информацията, предоставена от тези източници, е последователна.
(35)
Въз основа на тази информация се приема, че в КНР е наличен над 100 хиляди тона производствен капацитет, което представлява около три пъти обема на потреблението на Съюза през РПП.
(36)
Въз основа на степента на използване на производствения капацитет на съдействащия производител бе направен изводът, че има потенциално значителен наличен капацитет в КНР, който може да бъде използван за увеличаване на производството и пренасочването му към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
д) Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(37)
С оглед на гореизложеното се стигна до извода, че съществува вероятност дъмпингът да се повтори, ако се допусне срокът на действие на настоящите мерки да изтече. По-специално равнището на нормалните стойности, установени в Китай, дъмпинговото поведение от страна на съдействащия производител на пазарите на трети държави, съществуването на антидъмпингови мерки спрямо китайските износители в Индия и САЩ, привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари и наличието на значителен производствен капацитет в КНР сочат, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(38)
В настоящото разследване се потвърди, че персулфати се произвеждат само от двама производители в Съюза. Те представляват 100 % от общото производство на Съюза по време на РПП. Двамата производители подкрепиха искането за преразглеждане и оказаха съдействие при разследването.
(39)
Следователно тези две дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни бележки
(40)
За да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент, данните, които се отнасят до двамата производители от Съюза са представени под формата на индекси или диапазони от стойности.
(41)
Информацията относно вноса беше анализирана на равнище код по КН за трите основни вида на сходния продукт, амониев персулфат, натриев персулфат и калиев персулфат, и на ниво код по ТАРИК за четвъртия вид, калиев пероксимоносулфат. Анализът на вноса беше допълнен от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
3. Потребление на Съюза
(42)
Потреблението на Съюза беше установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данни от Евростат за вноса, на ниво код по КН и код по ТАРИК.
(43)
Потреблението на Съюза през РПП е било малко по-високо в сравнение с началото на разглеждания период. Имало е увеличение от 22 %, наблюдавано между 2009 г. и 2010 г., но след това потреблението е отбелязало траен спад с около 18 %.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г. = 100)
100
122
114
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем, цени и пазарен дял на вноса от КНР
(44)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(45)
Сравнението на горепосочените бази данни показва, че целият внос от КНР е с произход от едно дружество, за което при първоначалното разследване беше установено, че не е извършвало дъмпинг. Вследствие на това пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР и развитието на цените не могат да бъдат анализирани.
(46)
Освен това, тъй като китайските производители износители с наложени антидъмпингови мерки не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РПП, не беше възможно да се изчисли подбиването на цените за КНР.
5. Внос от други трети държави
(47)
Обемът на вноса и цените и пазарният дял от други държави през разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Те са определени въз основа на статистическа информация, предоставена на ниво код по КН и ТАРИК. Поради съображения за поверителност, както се обяснява в съображение 40 по-горе, цифрите, свързани с пазарния дял, са дадени под формата на индекси.
Таблица 2
Внос от други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Турция
Обем на вноса (в тонове)
2 326
3 002
2 360
3 026
Индекс (2009 г = 100)
100
129
101
130
Цена (EUR/тон)
1 137
1 010
1 130
1 158
Индекс (2009 г = 100)
100
89
99
102
Пазарен дял
Индекс
100
106
89
126
САЩ
Обем на вноса (в тонове)
3 662
3 951
4 156
2 556
Индекс (2009 г = 100)
100
108
114
70
Цена (EUR/тон)
1 053
1 170
1 201
1 099
Индекс (2009 г = 100)
100
111
114
104
Пазарен дял
Индекс
100
88
100
68
Други трети държави
Обем на вноса (в тонове)
1 652
1 605
1 420
1 105
Индекс (2009 г = 100)
100
97
86
67
Цена (EUR/тон)
1 443
1 518
1 605
1 738
Индекс (2009 г = 100)
100
105
111
120
Пазарен дял
Индекс
100
80
76
65
Общо трети страни
Обем на вноса (в тонове)
7 640
8 558
7 936
6 687
Индекс (2009 г = 100)
100
112
104
88
Цена (EUR/тон)
1 163
1 179
1 252
1 231
Индекс (2009 г = 100)
100
101
108
106
Пазарен дял
Индекс
100
92
91
85
Източник: Евростат и ТАРИК
(48)
Обемът на вноса от други трети държави на пазара на Съюза е намалял с около 12 % по време на разглеждания период, а средната цена се е увеличила с 6 % по време на същия период. Пазарният дял, изгубен от други трети страни, е бил зает частично от китайския внос и от промишлеността на Съюза. През същия период промишлеността на Съюза е отбелязала увеличение на цените средно със 7 %, както е посочено в съображение 64 по-долу.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Предварителни бележки
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имат влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(50)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило значително по време на разглеждания период. Това увеличение е било най-ясно изразено между 2009 г. и 2010 г., когато производството се е увеличило с 32 процентни пункта. След това то се е запазило стабилно, като е намаляло леко в периода между 2011 г. и РПП.
Таблица 3
Общо производство в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г = 100)
100
132
135
125
Източник: Отговори на въпросника
(51)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производството се е увеличило в периода 2009-2011 г., използването на капацитета е отбелязало общо увеличение от 34 %. Тази тенденция се е променила през РПП, тъй като спадът в производството е довел и до намаляване на използването на капацитета с шест процентни пункта, както е показано по-долу:
Таблица 4
Производство, капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Индекс (2009 г = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
60 %
79 %
81 %
75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
131
134
124
Източник: Отговори на въпросника
6.3. Складови наличности
(52)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза се е увеличило значително между 2009 г. и РПП, то остава сравнително ниско спрямо нивото на производство.
Таблица 5
Крайни запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Индекс (2009 г = 100)
100
144
227
184
Източник: Отговори на въпросника
6.4. Обем на продажбите
(53)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти е следвала тенденцията на потреблението, като е достигнала своята максимална стойност през 2010 г., след което е последвал спад през следващите години до края на РПП. За разглеждания период обемът на продажбите се е увеличил с 6 %.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (тонове)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Индекс (2009 г = 100)
100
122
113
106
Източник: Отговори на въпросника
6.5. Пазарен дял
(54)
Тъй като обемът на продажбите за Съюза е следвал тенденцията на потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
100
100
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и ТАРИК
6.6. Растеж
(55)
Както бе обяснено по-горе, нарастването на потреблението в Съюза е било ограничено до 3 процентни пункта по време на разглеждания период. Промишлеността на Съюза е постигнала леко увеличение на обема на своите продажби и пазарния си дял през същия период.
6.7. Заетост и производителност
(56)
Равнището на заетост за промишлеността на Съюза е останало стабилно между 2009 г. и РПП. Производителността на един работник, измерена като произведена продукция в тонове на заето лице, обаче се е увеличила видимо през този период в съответствие с тенденцията в производството. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 8
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Индекс на заетите лица
100
100
103
101
Индекс на производителността
100
132
131
124
Източник: Отговори на въпросника
6.8. Единични продажни цени
(57)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са нараснали със 7 % между 2009 г. и РПП. Това 7-процентно увеличение на средната продажна цена на промишлеността на Съюза може да се обясни с промяна в продуктовия асортимент, продаван по време на разглеждания период. Дори като се вземе предвид потенциалната разлика в продуктовия асортимент, тази цена е била значително по-висока от цената на съдействащия китайски производител за износа му за трети държави.
Таблица 9
Единична продажна цена на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична продажна цена на Съюза (EUR/тон)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Индекс (2009 г = 100)
100
100
105
107
Източник: Отговори на въпросника
6.9. Рентабилност
(58)
През 2009 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е била близо до нулевата. След това, през периода 2010 г. - РПП, рентабилността се е запазила над 10 %. Внезапният скок в индекса на рентабилността между 2009 г. и 2010 г. се дължи на много ниската база през 2009 г., която е била критична година за промишлеността на Съюза. Отбелязаната през 2011 г. висока рентабилност е резултат от извънредна възможност за икономии, която няма да се повтори в бъдеще. Това вече се вижда в намаляването на рентабилността през РПП, което се запазва като тенденция.
Таблица 10
Рентабилност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2009 г = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Източник: Отговори на въпросника
6.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(59)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа високо ниво на инвестициите за целия разглеждан период.
(60)
Възвръщаемостта на инвестициите следва тенденциите по отношение на рентабилността през 2009 г. и 2011 г., като няма представителна стойност, както е пояснено в съображение 58 по-горе.
Таблица 11
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2009 г = 100)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции
100
71
110
99
Възвръщаемост на инвестициите
100
3 166
4 647
2 455
Източник: Отговори на въпросника
6.11. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(61)
Паричните потоци, които оказват въздействие върху способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота от разглеждания продукт, са следвали тенденция, подобна на тази на рентабилността. Те са отбелязали значително подобрение до 2011 г., но са спаднали по време на РПП.
Таблица 12
Паричен поток
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток
Индекс (2009 г = 100)
100
288
381
172
Източник: Отговори на въпросника
6.12. Възнаграждения
(62)
Докато броят на лицата, заети в промишлеността на Съюза остава стабилен, тяхното възнаграждение се е увеличило с 12 % през разглеждания период.
6.13. Размер на дъмпинговия марж
(63)
Както е обяснено по-горе, по време на разглеждания период няма дъмпингов внос от КНР, поради което размерът на дъмпинговия марж не може да бъде определен.
6.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(64)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос на ниски цени от КНР, относително високата степен на използване на капацитета и нарастването на пазарния дял, постигнати от промишлеността на Съюза, нейното равнище на рентабилност и положителното развитие на някои финансови показатели, се заключава, че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг по време на разглеждания период. Възстановяването обаче е станало наскоро, като се наблюдава известен спад на различните показатели за вредата, като например рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и инвестициите на пазара на Съюза по време на РПП.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(65)
Разследването показа, че вносът на ниски цени от КНР на дъмпингови продукти на пазара на Съюза е спрял веднага след налагането на първоначалните мерки през 2007 г. и не е съществувал по време на разглеждания период и на РПП. Вносът от КНР на пазара на Съюза е с произход от единствения китайски производител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на продажбите си, средните продажни цени, пазарния дял и своята рентабилност и да подобри цялостното си финансово състояние.
(66)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РПП. Предвид намаляването на потреблението и влошаването на някои показатели за вредата по време на РПП, както е описано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза все още е уязвимо.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(67)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(68)
Анализът се съсредоточи върху свободния капацитет в КНР и поведението на китайските износители на пазарите на третите държави и на пазара на Съюза.
2. Свободен капацитет в КНР
(69)
Съгласно информацията, събрана и проверена по време на разследването, се счита, че в Китай е наличен капацитет за производство на разглеждания продукт в размер на около 100 хиляди тона. Освен това има няколко малки производители, разпръснати в страната, с които тази цифра става още по-голяма.
(70)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация, показваща точния процент на свободния капацитет, който би могъл да бъде използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Разследването обаче показа, че единственият съдействащ китайски производител разполага със свободен капацитет от около 30 %. Екстраполирането на тази информация за всички китайски дружества би означавало, че понастоящем в КНР съществува свободен капацитет от над 30 хиляди тона.
(71)
Въз основа на гореизложеното, дори ако китайските дружества не работят с пълния си капацитет, 20 - 25 хиляди тона от разглеждания продукт биха могли да бъдат налични за износ от КНР. Предвид направените констатации и заключенията, посочени в съображения от 22 до 44 по-горе, е ясно, че ако действието на мерките не бъде продължено, наличният свободен капацитет в Китай ще бъде предназначен за износ за пазара на Съюза. Този потенциален допълнителен обем на износа следва да се разглежда в контекста на потреблението в Съюза от около 25 000 - 35 000 тона по време на РПП.
3. Износ от КНР
(72)
Както се посочва в съображение 20 по-горе, разследването показа, че китайския износ за трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени. Освен това резултатите от преразглежданията с оглед изтичането на срока на действие на мерките, извършени от съответните органи в САЩ и в Индия, доведоха до препоръката действащите антидъмпингови мерки върху персулфати от КНР да бъдат продължени. В тази ситуация се очаква свободният производствен капацитет на китайските износители да се използва предимно за продуктите, предназначени за износ на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Както се обяснява в съображение 32 по-горе, при положение, че доставките за други пазари на трети държави, които не са засегнати от мерките, вече са осигурени от дружества, които присъстват на тези пазари, целият свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъдат използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(73)
Като се вземе предвид предишният дъмпингов внос от страна на китайските износители, довел до налагането на действащите мерки, и настоящият дъмпинг, упражняван от тях в трети държави, може да се направи заключението, че този износ за Съюза ще бъдат осъществен на дъмпингови цени.
(74)
Освен това, както се посочва в съображение 23 по-горе, следва да се припомни, че през периода 1995 - 2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки срещу износа на персулфати от КНР. Тъй като тези мерки не са били продължени, вносът от КНР е нараснал от по-малко от 200 тона през 2001 г. на почти 10 хиляди тона през 2006 г. и съответно е заел над 20 % от пазара на Съюза.
4. Заключение
(75)
С оглед на констатациите от разследването, а именно по отношение на свободния капацитет в КНР, продължаващия дъмпинг от страна на Китай за трети държави, ограничената възможност на китайските износители да продават на други основни пазари на трети държави, както и тяхната доказана способност да пренасочат износа си към пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и нанесената вреда би възникнала повторно поради евентуалния китайския внос на дъмпингови цени. Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното изместване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Евентуалният китайски дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е нестабилна, както се обяснява в съображение 66 по-горе.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(76)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(77)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(78)
В съображение 70 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като така производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на ползвателите
(79)
Нито един от 44-те ползватели, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Ползвателите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на ползвателите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Освен това разследването показа, че въздействието на разглеждания продукт върху разходите за производните продукти е твърде ограничено и запазването на мерките няма да има отрицателно въздействие върху сектора на ползвателите на продукта. Разследването също така разкри, че поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара, ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(80)
Нито един от 14-те вносители, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Вносителите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза, износителите от САЩ и китайските износители, които продават на недъмпингови цени.
5. Заключение
(81)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(82)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(83)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени пероксосулфати (персулфати) с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета, следва да се запазят.
(84)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат, които попадат под кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80 (код по ТАРИК 2842908020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Всички останали дружества
71,8 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
A TANÁCS 1343/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. december 12.)
a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátokra (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (Kína), Tajvanról és az Amerikai Egyesült Államokból származó perszulfátok behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések). A Kínára vonatkozó intézkedés valamennyi vállalat tekintetében 71,8 %-os értékvám formájában valósult meg, kivéve két kínai exportáló gyártót, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(2)
A Bizottság 2012. október 10-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (3) útján bejelentette a Kínából származó perszulfátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(3)
A vizsgálat megindítására a teljes uniós perszulfátgyártás 100 %-át képviselő két uniós gyártó, a RheinPerChemie GmbH & Co. KG és a United Initiators GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmezők) által benyújtott megalapozott kérelmet követően került sor.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. A vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1-jétől2012. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a kínai exportáló gyártókat, a kapcsolatban nem álló, de érintett importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
Tekintettel a vizsgálatban részt vevő kínai exportáló gyártók és független uniós importőrök potenciálisan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(8)
A felkérést követően egyetlen importőr sem jelentkezett.
(9)
A kínai exportáló gyártók közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennélfogva az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérdőíveket a két uniós gyártó, egy kínai exportáló gyártó és a lehetséges analóg országnak tekintett Törökország egy gyártója küldte vissza.
(11)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Németország
b)
Kínai exportáló gyártó
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj (4)
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12)
Az érintett termék az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel azonos, vagyis a jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kód alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfátot (érintett termék).
(13)
Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként.
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, továbbá az uniós ipar által gyártott és az uniós piacon értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználási formái megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Általános észrevételek
(15)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából származó adott behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges megszűnése után lehet-e számítani a dömping folytatására vagy megismétlődésére.
(16)
A (9) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően mindössze egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, ez a gyártó azonban a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből nem exportált az Európai Unióba. Amint az alábbi (22) preambulumbekezdésben említést nyer, és az (51)-(53) preambulumbekezdésekben szereplő további részletekből kiderül, a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget, és amelyet a jelenlegi felülvizsgálat nem érint. Ezért ebben az esetben dömpingre vonatkozó vizsgálatra nem volt lehetőség.
2. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(17)
Annak megállapítására, hogy mennyire valószínű a dömping megismétlődése, az együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, az alaprendelet 18. cikke alapján gyűjtött adatokat, valamint a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében rendelkezésre álló tényeket vették figyelembe. A rendelkezésre álló tények a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemből, az Amerikai Egyesült Államok által 2013 márciusában megindított hatályvesztési felülvizsgálat keretében közzétett információkból (5), a Bizottság számára elérhető statisztikai adatokból - tehát a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint havonta szolgáltatott adatokból (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) -, valamint az Eurostat importra vonatkozó adataiból származtak.
a) A Kínából és harmadik országokból az Unióba irányuló import árai és volumene
(18)
A vizsgálatban rendelkezésre álló adatok rámutattak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget (6). Az említett a behozatalokra tehát nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. A megnevezett időszakban az említett behozatalok árai az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak.
(19)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek az Unióba irányuló kínai behozatal árai, azok továbbra is alacsonyak voltak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai ugyancsak növekedtek, ennek mértéke azonban kevésbé jelentős, mindössze 7 % volt.
(20)
A jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett egyetlen együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálta az Unióba. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez az exportőr harmadik országokba dömpingelt áron exportált, és árai még a Kínából az uniós piacra irányuló jelenlegi behozatal árainál is alacsonyabbak voltak. Ez azt jelzi, hogy a kínai exportőrök továbbra is dömpinget folytatnak, áraik pedig alacsonyak.
(21)
Az uniós piacot hozzávetőleg az egyenként 8 % és 10 % közötti piaci részesedéssel rendelkező három országból - Kínából, Törökországból és az Egyesült Államokból - származó behozatal, valamint hozzávetőleg 65-75 %-os piaci részesedéssel rendelkező két uniós gyártó látja el. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az Egyesült Államok továbbra is jelen volt az uniós piacon, és a felülvizsgálati időszak alatt az onnan származó import a teljes behozatal hozzávetőleg egyharmadát képviselte. Az Egyesült Államok importárai átlagosan 10 %-kal haladták meg a Kínából származó behozatal árait. Ez a megállapítás, valamint az uniós árak tekintetében megfigyelt áralákínálás arra utal, hogy a kínai behozatal továbbra is leszorítja az Unión belüli értékesítési árakat.
(22)
A fenti (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Az említett behozatalok volumene 2009 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal emelkedett, ezzel ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználásból képviselt piaci részesedés 8 %-ról 9,6 %-ra nőtt.
(23)
Érdemes emlékeztetni arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó perszulfátokra. Mivel ezeket az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2003-ban 4 000 tonnára nőtt, 2006-ra pedig több mint ennek kétszeresére, 9 000 tonnára emelkedett. Más megfogalmazásban a kínai behozatal néhány év alatt megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át. A 2003-2006 közötti időszakban - miközben a felhasználás 7 %-kal nőtt - a kínai piaci részesedés megduplázódott. Ez azt mutatja, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportőrök képesek jelentős piaci részesedést szerezni az uniós piacon.
(24)
A fenti tények és megfontolások - különösen az uniós piacra vonatkozó intézkedések 2001-es hatályon kívül helyezésére adott kínai válasz, a felülvizsgálati időszakban jellemző kínai árak és a dömping harmadik országok piacain történő folytatása - ismeretében valószínűsíthető, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az olcsó kínai importáruk rövid időn belül újra nagy mennyiségben megjelennének az uniós piacon.
b) A kínai gyártók árpolitikája más exportpiacokon
(25)
A fenti (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az együttműködő kínai vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az Unióba, így a belföldi piacon alkalmazott rendes értékek és az Unióba irányuló kivitel exportárainak összevetésére nem volt lehetőség. Amint az a fenti (24) bekezdésben említést nyert, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló exportjai dömpingáron történtek-e. Mivel a vállalat az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a rendes értékeket a vállalat saját adatai alapján határozták meg.
(26)
Az érintett termék három azon típusánál, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt és a rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes átlagértékeket a belföldi piacon független vevők által fizetett árak alapján határozták meg. Az egyik típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az előállítás költsége alapján kellett kialakítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a vállalat gyártási, értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítésből származó nyereségét alkalmazták e típus rendes értékének megállapításához.
(27)
A bejelentett és ellenőrzött adatok alapján megállapított súlyozott rendes átlagérték és a harmadik országokba irányuló export gyártelepi áron alapuló súlyozott átlagárának összehasonlítása szerint a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet értéke 9,4 %.
(28)
Az Indiában és az Egyesült Államokban hatályos dömpingellenes intézkedések ugyancsak egyértelműen jelzik a kínai exportáló gyártók által más piacokon gyakorolt árpolitikát és ezáltal folytatott dömpinget.
c) Az uniós piac vonzereje
(29)
A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő kínai vállalat a harmadik országok széles körébe, például Brazíliába, Indonéziába, Malajziába, Dél-Afrikába, Dél-Koreába, Tajvanra, Thaiföldre és az Egyesült Arab Emírségekbe exportált. Az együttműködő kínai vállalat harmadik országokban alkalmazott exportárait ezért összevetették az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési árak, valamint a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon jellemző kínai importár szintjével. Az összehasonlítás rámutatott arra, hogy az együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, akár 40 %-kal is alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(30)
Ez az elemzés egyrészről azt mutatja, hogy az uniós piacon alkalmazott magasabb árak rendkívül vonzók, másrészről pedig a más kínai exportőrök által kínált árak alacsonyabbak az uniós piacon jelenleg alkalmazott kínai importárnál.
(31)
Érdemes megjegyezni továbbá, hogy az együttműködő vállalat rendes értékei a felülvizsgálati időszak alatt általában alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési áraknál. Ez megerősíti az uniós piac vonzerejét, mivel egyértelműen nagyobb nyereséget biztosítana a kínai gyártók számára. A Kínában jellemző alacsony árszint alapját a jelek szerint kizárólag az érintett termékhez kapcsolódó jelentős termelési kapacitás és kínálat képezi.
(32)
Amint az a fenti (28) preambulumbekezdésben említést nyert, a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt egyes harmadik országbeli piacok - például az Egyesült Államok vagy India - vonzereje csökkent a kínai exportőrök számára. Ezenkívül a többi harmadik országbeli piac tekintetében is megállapítást nyert, hogy alacsonyabb árszintek jellemzők rájuk, mint az uniós piacra. Más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacokra az adott piacon már jelen lévő vállalatok szállítanak, ezért a Kínában megjelenő szabad kapacitást feltehetően az uniós piacra irányuló export céljára használják fel.
(33)
A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén a kínai behozatal volumene várhatóan növekedne, és nagyobb árnyomást gyakorolna az uniós piacra.
d) Termelési kapacitás és az exporttermelésre szánható szabad kapacitás
(34)
Más rendelkezésre álló információ hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a kínai szabad kapacitás elemzését a rendelkezésre álló tények - nevezetesen az együttműködő kínai exportáló gyártó által a kínai piaci helyzetről szolgáltatott korlátozott információk, az uniós gazdasági ágazat által biztosított információk, valamint a Kínában meghatározott öt legnagyobb gyártó szintjén nyilvánosan elérhető információk - és az eljárás megindítási szakaszában gyűjtött adatok alapján végezték. Megállapítást nyert, hogy az ezekből a forrásokból származó információk egységesek.
(35)
Ezen információk alapján a feltételezések szerint Kínában több mint százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszak során jellemző uniós felhasználás hozzávetőleg háromszorosának felel meg.
(36)
Az együttműködő gyártóra jellemző kapacitáskihasználási arány alapján megállapítást nyert, hogy Kínában olyan potenciálisan jelentős kapacitások állnak rendelkezésre, amelyek a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a gyártás növelésére fordíthatók, és az így előállított termékek az uniós piacon jelenhetnek meg.
e) Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(37)
A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping megismétlődése valószínűsíthető. A jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén különösen a Kínában meghatározott rendes értékek szintje, az együttműködő gyártó által harmadik országok piacain folytatott dömping, a kínai exportőrökkel szemben Indiában és az Egyesült Államokban alkalmazott hatályos dömpingellenes intézkedések, az uniós piac más piacokkal szembeni vonzereje, valamint a jelentős kínai termelési kapacitás valószínűsíti a dömping megismétlődését.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(38)
A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unión belül mindössze két gyártó állít elő perszulfátot. A felülvizsgálati időszak alatt e vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 100 %-át. A felülvizsgálat iránti kérelmet mindkét gyártó támogatta, és együttműködtek a vizsgálatban.
(39)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért az említett két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(40)
Az alaprendelet 19. cikke alapján a bizalmas információk védelme érdekében a két uniós gyártóval kapcsolatos adatok feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik.
(41)
A behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa - az ammónium-perszulfát, a nátrium-perszulfát és a kálium-perszulfát - esetében a KN-kód szintjén, a negyedik típus - a kálium-peroximonoszulfát - esetében a TARIC-kód szintjén elemezték. A behozatalok elemzése kiegészült az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal.
3. Az uniós felhasználás
(42)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importra vonatkozó adatai alapján, a KN-kód és a TARIC-kód szintjén határozták meg.
(43)
A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás kismértékben magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén. A felhasználás tekintetében 2009 és 2010 között 22 %-os növekedést észleltek, később azonban a felhasználás tartósan, hozzávetőleg 18 %-kal csökkent.
1. táblázat
Felhasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok.
4. A Kínából érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(44)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
(45)
A fent említett adatbázisok összehasonlítása azt jelzi, hogy a Kínából érkező összes behozatal egy vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ennek eredményeként a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése és árainak alakulása nem vizsgálható.
(46)
Ezenkívül mivel a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba, a Kína tekintetében vett áralákínálás kiszámítására nem volt lehetőség.
5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(47)
A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét, árát és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Ezeket a KN-kód és TARIC-kód szintjén rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján határozták meg. A fenti (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti bizalmas adatkezelés miatt a piaci részesedésre vonatkozó számadatok indexált formában szerepelnek a táblázatban.
2. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Törökország
A behozatal mennyisége (tonna)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Ár, EUR/tonna
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Piaci részesedés
Index
100
106
89
126
USA
A behozatal mennyisége (tonna)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Ár, EUR/tonna
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Piaci részesedés
Index
100
88
100
68
Egyéb harmadik országok
A behozatal mennyisége (tonna)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Ár, EUR/tonna
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Piaci részesedés
Index
100
80
76
65
Összes harmadik ország
A behozatal mennyisége (tonna)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Ár, EUR/tonna
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Piaci részesedés
Index
100
92
91
85
Forrás: Eurostat és Taric.
(48)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló importvolumenek hozzávetőleg 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban 6 %-kal nőtt. A harmadik országok által elveszített piaci részesedést részben a kínai behozatal, részben az uniós gazdasági ágazat szerezte meg. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 7 %-kal növekedtek, amint az az alábbi (64) preambulumbekezdésben szerepel.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.1. Előzetes megjegyzések
(49)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
6.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(50)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2010 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 32 százalékponttal nőtt. Ezt követően a termelés szintje változatlan maradt, majd 2011 és a felülvizsgálati időszak között enyhén csökkent.
3. táblázat
A teljes uniós termelés
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(51)
A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A termelés 2009-2011 közötti növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 34 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megváltozott, mivel a termelés csökkenése a kapacitáskihasználás hat százalékponttal történő visszaesését is eredményezte, az alábbi táblázatban ismertetett módon.
4. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitáskihasználás
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.3. Készletek
(52)
Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között számottevően emelkedett, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony.
5. táblázat
Zárókészlet
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.4. Az értékesítés volumene
(53)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítési volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, így 2010-ben érte el a legmagasabb értéket, majd a következő években a felülvizsgálati időszak végéig csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 6 %-kal növekedett.
6. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Volumen (tonna)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.5. Piaci részesedés
(54)
Mivel az Unió számára történt értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlan maradt.
7. táblázat
Uniós piaci részesedés
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és Taric.
6.6. Növekedés
(55)
A fent kifejtettek szerint az Unión belüli felhasználás növekedése a figyelembe vett időszak alatt mindössze 3 százalékpont volt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenei és piaci részesedése tekintetében ugyanebben az időszakban sikerült kismértékű növekedést elérni.
6.7. Foglalkoztatás és termelékenység
(56)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között kiegyensúlyozott maradt. A tonnában kifejezett munkavállalónkénti teljesítményben mért termelékenység azonban a termelésre jellemző tendenciával összhangban számottevően növekedett. A részletes adatok a következők:
8. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalói index
100
100
103
101
Termelékenységi index
100
132
131
124
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.8. Egységárak
(57)
Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevőknek kínált egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedtek. Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagár 7 %-os növekedése a figyelembe vett időszak alatt a gazdasági szereplők által értékesített termékösszetétellel magyarázható. Ez az ár még a termékösszetételek közötti lehetséges különbségek figyelembevétele mellett is jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai gyártó harmadik országokba irányuló kivitelre felszámított ára.
9. táblázat
Uniós piaci egységár
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.9. Nyereségesség
(58)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2009-ben közel nullszaldós volt. Ezt követően a 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban a nyereségesség mértéke meghaladta a 10 %-ot. A nyereségességi index 2009 és 2010 közötti hirtelen növekedése a rendkívül alacsony 2009. évi szintről indult, amely az uniós gazdasági ágazat számára kritikus év volt. 2011-ben a nyereségesség magas szintjét egy rendkívüli költségmegtakarítás eredményezte, amely a jövőben nem fog megismétlődni. Ezt tükrözi a nyereségesség felülvizsgálati időszakon belüli csökkenése, amely továbbra is jellemző tendencia.
10. táblázat
Nyereségesség
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(59)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során végig fenntartotta a beruházások magas szintjét.
(60)
2009-ben és 2011-ben a beruházások megtérülése szorosan követte a nyereségesség tendenciáját, amely azonban a fenti (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem reprezentatív.
11. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
100
71
110
99
Beruházások megtérülése
100
3 166
4 647
2 455
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.11. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(61)
Az érintett termék forgalmának százalékában kifejezett pénzforgalom - amely befolyásolja a gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét - terén mutatkozó tendencia a nyereségességre jellemző tendenciához hasonlóan alakult. A pénzforgalom 2011-ig jelentősen javult, majd a felülvizsgálati időszakban romlott.
12. táblázat
Pénzforgalom
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.12. Bérek
(62)
Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma változatlan maradt, béreik 12 %-kal csökkentek.
6.13. A dömpingkülönbözet nagysága
(63)
A fent említetteknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért nem volt lehetőség a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására.
6.14. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(64)
Az olcsó kínai dömpingelt behozatal hiányát, az uniós gazdasági ágazat által elért viszonylag magas kapacitáskihasználást és a megszerzett piaci részesedést, a nyereségesség szintjét és egyes pénzügyi mutatók kedvező alakulását figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt leküzdötte a korábbi dömping hatásait. Ez a talpra állás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban különböző kármutatók - például a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a beruházásra vonatkozó mutatók - romlását figyelték meg.
7. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(65)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó, olcsó dömpingelt termékek közvetlenül az eredeti intézkedések 2007-ben történt bevezetését követően tűntek el az uniós piacról, és sem a figyelembe vett időszakban, sem a felülvizsgálati időszakban nem jelentek meg. Az uniós piacon jelen lévő, Kínából származó behozatal kizárólag attól a kínai gyártótól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési volumen, az átlagos értékesítési ár, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javítását.
(66)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Mivel a felülvizsgálati időszak során - a fent ismertetetteknek megfelelően - csökkent a felhasználás és egyes kármutatók romlottak, az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető.
E. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(67)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
(68)
Az elemzés középpontjában a kínai szabad kapacitásnak, valamint a kínai exportőrök harmadik országok piacain és az uniós piacon tanúsított magatartásának vizsgálata állt.
2. Szabad kapacitás Kínában
(69)
A vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információkon alapuló becslés szerint az érintett termék tekintetében hozzávetőleg százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre Kínában. Ezenfelül számos kisebb gyártó található szerte az országban, amelyek kapacitása tovább növeli ezt a számot.
(70)
A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állnak rendelkezésre olyan adatok, amelyek alapján meghatározható az érintett termék uniós piacra történő exportálására felhasználható szabad kapacitás pontos százalékos aránya. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártó hozzávetőleg 30 %-os szabad kapacitással rendelkezik. Ha ezt az adatot valamennyi kínai vállalatra vonatkoztatjuk, az jelenleg több mint harmincezer tonna szabad kapacitás meglétét jelenti Kínában.
(71)
A fentiek alapján - még abban az esetben is, ha a kínai vállalatok nem teljes kapacitással működnek - 20-25 ezer tonna érintett termék állna rendelkezésre kivitel céljára Kínában. A fenti (22)-(44) preambulumbekezdésekben tett megállapítások és következtetések alapján egyértelmű, hogy amennyiben az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást az uniós piacra történő kivitel céljára szánják majd. E potenciális további exportvolument a felülvizsgálati időszak alatt jellemző, hozzávetőleg 25 000-35 000 tonnás uniós felhasználással összefüggésben kell figyelembe venni.
3. Behozatal Kínából
(72)
Amint az a fenti (20) bekezdésben említést nyert, a vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló kínai kivitel dömpingelt árakon történt. Ezenfelül az illetékes hatóságok által az Egyesült Államokban és Indiában végzett hatályvesztési felülvizsgálatok a Kínából származó perszulfátokra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések meghosszabbítására vonatkozó ajánlást eredményeztek. Ilyen körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök szabad termelési kapacitását várhatóan az uniós piacra irányuló exportra szánt termékek előállítására fogják felhasználni. A fenti (32) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, mivel a más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacok ellátását az adott piacokon már jelen lévő vállalatok biztosítják, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást feltehetően az érintett termék uniós piacra irányuló kivitelének céljára használnák fel.
(73)
Figyelembe véve a kínai exportőrök által korábban folytatott, a hatályos intézkedések bevezetését eredményező dömpinget és az általuk jelenleg harmadik országokban folytatott dömpinget, feltételezhető, hogy az ilyen Unióba irányuló kivitel dömpingelt áron történne.
(74)
Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket alkalmaztak a Kínából exportált perszulfátokra, amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel. Mivel ezeket az intézkedéseket nem hosszabbították meg, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2006-ban közel 10 000 tonnára nőtt, és így a kínai import megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át.
4. Következtetés
(75)
A vizsgálat megállapításai fényében - tehát a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, a harmadik országokban továbbra is fennálló kínai dömping, a kínai exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés korlátozott lehetősége, valamint a kínai exportőröknek az exportvolumenek uniós piacra történő átirányítására való bizonyított képessége alapján - a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható olcsó kínai behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné. Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatalnak, ami feltehetően hátráltatná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető kínai dömpingelt behozatal nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat elveszíthetné piaci részesedését, ami hátrányosan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat - a fenti (66) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelőn továbbra is bizonytalan - pénzügyi teljesítményét.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(76)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(77)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, ezért lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(78)
A fenti (70) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. A felhasználók érdeke
(79)
A 44 megkeresett felhasználó közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. A felhasználók az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. A felhasználók érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes a felhasználók érdekével. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett terméknek a késztermékek költségére gyakorolt hatása elhanyagolható, és az intézkedések fenntartása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást a felhasználók gazdasági ágazataira. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak.
4. Az importőrök érdeke
(80)
A 14 megkeresett importőr közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. Az importőrök az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő kínai exportőröktől.
5. Következtetés
(81)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(82)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(83)
A fent említettek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően az 1184/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(84)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2833 40 00, illetve az ex 2842 90 80 KN-kóddal (2842908020 TARIC-kóddal) bejelentett peroxoszulfátokra (perszulfátok) - beleértve a kálium-peroximonoszulfátot is - a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co. Ltd.
24,5 %
A821
Minden más vállalat
71,8 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.