РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 544/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът е страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон (3) в Атлантическия океан („Конвенцията“).
(2)
На своята 16-а специална среща през 2008 г. създадената с конвенцията Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан („ICCAT“) прие Препоръка 08-05 за установяване на нов план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, който заменя предишния план за възстановяване, приет през 2006 г. Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета (4) беше приет с цел прилагане на тези международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(3)
На своята 17-а специална среща през 2010 г. ICCAT прие Препоръка 10-04 за изменение на многогодишния план за възстановяване на червения тон. След това Регламент (ЕО) № 302/2009 беше изменен с Регламент (ЕС) № 500/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5), с цел да се приложат тези преразгледани международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(4)
На 18-ата си специална среща през 2012 г. ICCAT прие Препоръка 12-03, с която допълнително измени многогодишния план за възстановяване на червения тон. С цел по-добро адаптиране на риболовните сезони към дейността на флотовете, в Препоръка 12-03 се предвижда промяна на риболовните сезони, които вече са определени като открити сезони, за разлика от закритите сезони, посочени в предишните препоръки на ICCAT. Освен това действителните дати, на които е разрешен риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър, кораби с подхранка и кораби за тралене, бяха изменени. Накрая, за да се избегне неяснотата по отношение на онези съоръжения, за които няма конкретни правила за риболовните сезони, беше необходимо да се включи разпоредба, която изрично да разрешава използването на всички останали съоръжения, с изключение на всички видове плаващи мрежи, за риболов през цялата година. Периодите и датите за риболовните сезони в Атлантическия океан могат да бъдат преразгледани от ICCAT през 2015 г., след като Постоянният комитет за изследвания и статистика на ICCAT даде становище.
(5)
На своето 23-о редовно заседание през ноември 2013 г. ICCAT прие Препоръка 13-08, която допълва Препоръка 12-03, с цел да се допуснат модификации на риболовните сезони за кораби с подхранка и кораби за тралене в източната част на Атлантическия океан, които не засягат защитата на териториите за размножаване на червения тон в Средиземно море. В тази препоръка на ICCAT се посочва, че договарящите се страни и сътрудничещите недоговарящи страни, образувания или риболовни организации могат да определят различна начална дата за риболовните сезони за своите кораби с подхранка и кораби за тралене, експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, като същевременно се поддържа общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности. В посочената препоръка на ICCAT също така се установяват правила за използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки. Целта е всички технически спецификации, включително честотата на вземане на проби, начинът на вземане на проби, разстоянието от камерата, размерите на вратата за трансфер, алгоритмите (съотношението дължина-тегло) да бъдат преразгледани от Постоянния комитет за изследвания и статистика на заседанието му през 2014 г. въз основа на неговите препоръки.
(6)
С цел в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 12-03 на ICCAT, за да се осигури ефективното опазване на запасите от червен тон, да се предостави правна сигурност по отношение на засегнатите риболовни сезони и, накрая, да се позволи на държавите-членки правилно да изготвят плановете си за риболов, капацитет и инспекции и другите си задължения за докладване, както и в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 13-08 на ICCAT по отношение на използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки и на евентуалното определяне на различна начална дата за риболовните сезони за корабите с подхранка и корабите за тралене в източната част на Атлантическия океан, е необходимо във възможно най-кратък срок да се изменят съответните разпоредби в Регламент (ЕО) № 302/2009,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 302/2009 се изменя както следва:
1)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Риболовни сезони
1. Риболовът на червен тон се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за големи пелагични кораби за улов с парагада, които са с дължина над 24 m, за периода от 1 януари до 31 май, с изключение на зоната, ограничена на запад от 10° з.д. и на север от 42° с.ш., където такъв риболов се разрешава за периода от 1 август до 31 януари.
2. Риболовът на червен тон с мрежа гъргър се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 26 май до 24 юни.
3. Риболовът на червен тон от кораби с подхранка и от кораби за тралене се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 1 юли до 31 октомври.
Независимо от първата алинея, за годините 2014 и 2015 и тъй като това не засяга защитата на местата за размножаване, държавите-членки могат да определят в своите годишни национални риболовни планове различна начална дата за кораби с подхранка и кораби за тралене, плаващи под техен флаг и експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, при условие че общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности продължава да бъде в съответствие с разпоредбите на първата алинея.“
В риболовния план на Съюза, който трябва да е представен на ICCAT до 15 февруари на всяка година, се посочва дали началната дата за тези риболовни дейности е била изменена, както и координатите на засегнатите зони.
4. Риболовът на червен тон с пелагични траулери се разрешава в източната част на Атлантическия океан за периода от 16 юни до 14 октомври.
5. Любителският и спортният риболов на червен тон се разрешават в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 16 юни до 14 октомври.
6. Риболовът на червен тон със съоръжения, различни от посочените в параграфи 1-5, е разрешен през цялата година. Независимо от това риболовът на червен тон с всички видове плаващи мрежи е забранен.“;
2)
Вмъква се следният член:
„Член 24а
Използване на стереоскопични камери по време на операциите по поставяне в клетки
Използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки съответства на следните изисквания:
а)
честотата на вземане на проби от живи риби не трябва да бъде под 20 % от количеството риба, което се поставя в клетки; когато е технически възможно, вземането на проби от жива риба е последователно, чрез измерване на един от всеки пет екземпляра; тази проба следва да бъде съставена от риба, измерена на разстояние между 2 и 8 m от камерата;
б)
размерите на вратата за трансфер, свързваща клетката донор и приемащата клетка, се определят на максимална ширина 10 m и максимална височина 10 m;
в)
когато измерванията на дължината на рибата представляват мулти-модално разпределение (две или повече групи от различни размери), е възможно да се използва повече от един алгоритъм за преобразуване за една и съща операция по поставяне в клетки; най-актуалният(те) алгоритъм(ми), установен(и) от Постоянния комитет за изследвания и статистика на ICCAT, се използва(т) за преобразуване на дължината на тялото до развилката на опашната перка в общо тегло съгласно категорията размер на рибата, измерена по време на операцията по поставяне в клетки;
г)
потвърждаването на резултатите от измерването на дължината, получени по стереоскопичен начин, се извършва преди всяка операция по поставяне в клетки, като се използва измервателна рейка на разстояние от 2 и 8 m;
д)
когато се оповестяват резултатите от стереоскопичната програма, в информацията се посочва възможността за допускане на грешки, присъща на техническите спецификации на системата от стереоскопични камери, която не надвишава +/- 5 %.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 544/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (3) (a továbbiakban: az egyezmény).
(2)
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) - amelyet az Egyezmény hozott létre - 2008-ban tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a 08-05. sz. ajánlást, amely az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében új, a 2006-ban elfogadott korábbi helyreállítási terv helyébe lépő helyreállítási tervet vezetett be a kékúszójú tonhalra vonatkozóan. E nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós végrehajtása érdekében elfogadásra került a 302/2009/EK tanácsi rendelet (4).
(3)
2010-ben tartott 17. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet módosító 10-04. sz. ajánlást. Az 500/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ezután módosította a 302/2009/EK rendeletet a felülvizsgált nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós szintű végrehajtása érdekében.
(4)
2012-ben tartott 18. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást, amely tovább módosítja a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet. Annak érdekében, hogy a halászati idények jobban összhangba kerüljenek a flotta tevékenységével, a 12-03. sz. ajánlás rendelkezik a halászati idények módosításáról, amelyek most már „nyílt” idényként vannak meghatározva, ellentétben a korábbi ICCAT-ajánlásokban megjelölt halászati tilalmi időszakokkal. Ezen túlmenően módosultak azok az időpontok, amelyekben az erszényes kerítőhálós hajók, valamint a csalit és a pergetett horogsort használó hajók számára engedélyezett a halászat. Végezetül, hogy a halászati idényre vonatkozó külön szabályok hatálya alá nem tartozó halászeszközök vonatkozásában elkerülhető legyen a bizonytalanság, szükséges volt beilleszteni egy olyan rendelkezést, amely - az eresztőhálók valamennyi típusának kivételével - minden más halászeszköz tekintetében lehetővé teszi az egész évben történő halászatot. Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának (SCRS) szakvéleménye alapján az ICCAT 2015-ben felülvizsgálhatja az Atlanti-óceánra vonatkozó halászati idény időszakait és időpontjait.
(5)
2013 novemberében tartott 23. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást kiegészítő 13-08. sz. ajánlást annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Atlanti-óceán keleti részére vonatkozó halászati idénynek a csalit és a pergetett horogsort használó hajók tekintetében történő olyan módosításait, amelyek nem befolyásolják a kékúszójú tonhal földközi-tengeri ívóhelyeinek a védelmét. Az említett ICCAT-ajánlás értelmében a szerződő felek, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő kezdő időpontot is megállapíthatnak a halászati idény kezdeteként, feltéve, hogy megtartják az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartamát. Az említett ICCAT-ajánlás emellett szabályokat állapít meg a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatára vonatkozóan is. A tervek szerint az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága a 2014. évi ülésén valamennyi műszaki előírást felül fogja vizsgálni - így többek között a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg kapcsolat) -, és amennyiben az a bizottság ajánlása alapján indokolt, az ICCAT a 2014. évi ülésén szükség esetén módosítani fogja azokat.
(6)
A kékúszójú tonhal hatékony védelmének biztosítását és az érintett halászati idények tekintetében a jogbiztonság garantálását, valamint a halászati, kapacitási és ellenőrzési terveik és egyéb jelentéstételi kötelezettségeik megfelelő meghatározásának a tagállamok számára való lehetővé tételét célzó 12-03. sz. ajánlásnak, továbbá a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatát szabályozó, valamint az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajók számára a halászati idény eltérő időpontban történő megkezdését lehetővé tevő 13-08. sz. ajánlásnak az uniós jogban való végrehajtása érdekében a 302/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit mielőbb módosítani szükséges,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 302/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
Halászati idények
(1) A január 1. és május 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10 °-tól nyugatra és az é. sz. 42 °-tól északra fekvő területet, ahol a halászat az augusztus 1. és január 31. közötti időszakban engedélyezett.
(2) A május 26. és június 24. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
(3) A július 1. és október 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
A 2014. és 2015. év tekintetében az első albekezdés ellenére - és mivel az nem befolyásolja az ívóhelyek védelmét -, a tagállamok éves nemzeti halászati terveikben a lobogójuk alatt hajózó, az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő időpontot is megállapíthatnak, feltéve, hogy az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartama összhangban van az előző albekezdéssel.
Az ICCAT számára minden évben február 15-ig benyújtandó uniós halászati tervben meg kell adni, hogy az e halászati tevékenységekre megadott kezdő időpontokat módosították-e, valamint meg kell adni az érintett területek koordinátáit.
(4) A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.
(5) A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.
(6) A kékúszójú tonhal más, az (1)-(5) bekezdésben említett eszközökön kívüli halászeszközökkel történő halászata egész évben engedélyezett. A kékúszójú tonhalnak az eresztőhálók bármely típusával való halászata azonban nem engedélyezett.”
2.
A következő cikk kerül beillesztésre:
„24a. cikk
Sztereoszkopikus kamerák használata a ketrecbehelyezési műveletek során
A sztereoszkopikus kamerákat a ketrecbehelyezési műveletek során az alábbi feltételekkel összhangban kell használni:
a)
az élő halakat érintő mintavétel gyakorisága fedje le a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át; ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavétel legyen folyamatos oly módon, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; Az ilyen mintavételt a kamerától 2-8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni;
b)
a donorketrecet és a befogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu mérete legfeljebb 10 méter szélességű és legfeljebb 10 méter magasságú legyen;
c)
ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre; A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által megállapított legkorszerűbb algoritmust/algoritmusokat kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően;
d)
a sztereoszkopikus hosszméretvétel érvényesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2-8 méter távolságra levő mérőrúd használatával;
e)
A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszer műszaki előírásában szereplő, +/- 5 %-ot meg nem haladó hibahatárt.”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.