РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/519 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, чийто обхват беше разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия, след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), последно изменен с Регламент (ЕС) № 924/2012 на Съвета (3), Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито („първоначалните мерки“) върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
След изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012 мерките бяха приложени под формата на адвалорно мито, наложено върху включените в извадката китайски производители износители при нива от 0,0 % до 69,7 %. В същото време антидъмпинговото мито за невключените в извадката оказали съдействие китайски производители износители беше установено на 54,1 %, докато остатъчното мито за неоказалите съдействие китайски производители износители възлизаше на 74,1 % („действащите мита“).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 723/2011 на Съвета (4), последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 693/2012 (5), обхватът на първоначалните мерки е разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (6) на 1 октомври 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 30 януари 2014 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. („разглеждан период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР, както и представителите на КНР за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и производители и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
24 от 325 известни китайски производители предоставиха отговори на въпросника за изготвяне на извадка. Въпреки това 13 от тези производители не докладваха износ за ЕС, докато за трима други бе установено, че не са извършвали дъмпинг при първоначалното разследване и следователно не са обект на действащите мерки. Останалите осем дружества докладваха 11 800 тона износ за ЕС, който според Евростат съответства на 132 % от общия китайски внос в ЕС през РПП. Беше предложена извадка от тримата най-големи износители. Въпреки това едно от дружествата, включено в извадката, заяви, че погрешно е докладвало износа си за ЕС във формуляра за извадката и че в действителност е трябвало да докладва липса на износ.
(12)
Следователно извадката беше съставена от останалите трима най-големи производители. Всичките три дружества, включени в извадката, оттеглиха съдействието си на различни етапи от процедурата, като избраха да не отговарят на въпросниците или отказаха проверка на място. Поради това бяха изпратени писма до всяко от трите дружества, с които те бяха информирани относно намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент. Нямаше реакция от страна на тези производители износители.
(13)
Комисията разгледа състоянието на останалите четирима производители износители, които предоставиха отговори на въпросника за съставяне на извадката. Техният износ за Съюза е бил толкова малък, а именно по-малко от 1 % от общия износ, че не беше счетено за целесъобразно или представително да се състави нова извадка и да се основават констатациите от разследването на състоянието на тези производители износители. Беше счетено за по-целесъобразно констатациите от разследването да се основават на по-широка и представителна база, по-конкретно на фактите, налични във връзка с неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители. Останалите четири дружества бяха информирани относно намерението на Комисията да използва наличните факти.
(14)
Намерението на Комисията да приложи член 18 с оглед на недостатъчното съдействие беше оповестено и на китайските органи. Комисията не получи коментари или искания за намеса на служителя по изслушванията относно съответните писма до дружествата и китайските органи.
(15)
На предварителния етап от разследването на Комисията беше оказано съдействие от страна на 91 производители/група от производители от Съюза, които представляват около 50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза. С оглед на големия брой оказали съдействие производители Комисията приложи метода на съставянето на извадка. Подбраната извадка първоначално включваше девет дружества/групи от дружества сред най-представителните по отношение на обем, размер, съчетание на видовете продукти и географско разположение в Съюза. Едно от включените в извадката дружества оттегли съдействието си и избра да не отговаря на въпросника. Впоследствие Комисията информира дружеството за изключването му от извадката поради неоказване на съдействие. Въпреки това намалената извадка от останалите осем дружества/групи от дружества беше счетена за представителна, тъй като включваше 24 % от изчисленото общо производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(16)
Бяха получени отговори на въпросника от двама вносители от Съюза. С оглед на относително ограничения брой дружества не беше необходимо изготвянето на извадка.
(17)
По отношение на ползвателите нито един от тях не заяви своя интерес в рамките на срока, обявен в известието за започване на преразглеждане, или на по-късен етап от процедурата. Поради тази причина се счита, че нито един ползвател не е съдействал на разследването.
(18)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
Бяха посетени единадесет дружества (поне едно от които е част от всяка от осемте включени в извадката групи от дружества). Позовавайки се на член 19 от основния регламент тези производители от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на наименованията им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Поради това наименованията на тези дружества не са посочени.
б)
Вносители от Съюза
Adolf Würth GmbH & Co, Германия
Marcopol z o.o. - Полша
в)
Производители в държавите с пазарна икономика:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Индия
5. Оповестяване
(19)
Всички заинтересовани страни бяха информирани относно основните факти и съображения, довели до заключенията от настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на мерките, и бяха приканени да коментират (окончателно оповестяване). На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявления бяха получени от заявителя,China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, двама вносители/производители от разрез Съюза и свързания с тях китайски производител, както и от две сдружения на разпространители от Съюза. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на болтове за траверси), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
2. Сходен продукт
(21)
За разглеждания продукт и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, както и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Малайзия („държава аналог“), беше установено, че по същество имат същите основни физически и технически характеристики като скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани в КНР и продавани за износ на Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от КНР.
1. Предварителни бележки
(23)
Както е посочено в съображения 11 и 14 по-горе, китайските производители износители, избрани да бъдат включени в извадката, не оказаха съдействие в хода на разследването. Вследствие на това при липсата на достатъчно съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(24)
Вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга обществено достъпна информация (например декларация от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи).
(25)
Липсата на съдействие оказа въздействие върху сравнението на нормалната стойност с експортната цена, тъй като конкретният продуктов асортимент, изнесен от китайските производители за Съюза, е неизвестен.
2. Дъмпинг на вноса през рпп
2.1. Избор на държава аналог и изчисляване на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Индия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Индия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване.
(27)
В допълнение към Индия заявителят предложи САЩ като потенциална държава аналог. Други заинтересовани страни изразиха резерви относно предложението за Индия и предложиха Малайзия, Тайван, Тайланд и Виетнам като алтернативни държави аналози.
(28)
Допълвайки предложенията на заинтересованите страни, Комисията също се опита да определи подходяща държава аналог. Тя определи Япония като допълнителна потенциална държава аналог поради големия обем на нейното производство на скрепителни елементи от желязо или стомана, подобен на този на КНР.
(29)
Бяха изпратени искания за съдействие до известните производители в Индия, Япония, Малайзия (производители, за които е установено, че не извършват заобикаляне (8)), Тайван, Тайланд и САЩ. С виетнамските производители не беше установен контакт, тъй като Виетнам не се счита за държава с пазарна икономика. Беше предоставено съдействие от производителите износители в Индия и Малайзия, като в тези две държави бяха извършени посещения за проверка на място.
(30)
Беше установено, че едно от оказалите съдействие дружества в Индия не е производител, а търговско дружество, и че второто оказало съдействие индийско дружество е започнало дейността си едва след РПП. Поради това не беше възможно да се използват данните за продажбите и разходите от Индия. За двете оказали съдействие малайзийски дружества беше установено, че са производители износители с пълни данни от РПП. Поради това беше избрана Малайзия като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Малайзия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(32)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП. За вътрешните продажби на един от производителите беше установено, че са извършени при обичайни търговски условия за разлика от продажбите на втория производител.
(33)
По този начин нормалната стойност на първия производител бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП. Нормалната стойност на втория производител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(34)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни коментираха относно избора на държава аналог. Двете страни твърдят, че Япония не следва да бъде считана за потенциална държава аналог поради производството основно на високотехнологични продукти и свързаните с това високи разходи. Една от страните също така заяви, че Тайван следва да бъде избран за държава аналог поради големия брой производители, сравнимите разходи спрямо Китай и големия му износ за Европа и Северна Америка.
(35)
Комисията отбелязва, че изборът на държава аналог е направен след разглеждане на шест потенциални държави. Поискано е съдействие от всички тези държави. Оказано е съдействие единствено от Малайзия и Индия, като Тайван и Япония не са оказали съдействие. На основанията, посочени в съображение 30, беше избрана Малайзия.
2.2. Определяне на експортната цена
(36)
С оглед на липсата на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители, а поради това и на липсата на конкретна информация за китайските цени, експортната цена беше определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент и за тази цел бяха използвани статистически източници (Евростат).
2.3. Сравнение и корекции
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент при необходимост бяха отчетени под формата на корекции съответните разлики във факторите, които засягат експортните цени. С цел да се изрази експортната цена на равнище франко завода, Комисията коригира цената CIF въз основа на данни на Евростат за разходите за навло, застраховка, обработка и кредити.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена. Средните цени според данните за вноса на Евростат, сравнени с нормалните стойности на държавата аналог, не показват съществуването на дъмпинг.
(39)
Въпреки това през РПП в Съюза бяха внесени само незначителни обеми (а именно 9 000 тона) скрепителни елементи от желязо или стомана (на стойност 23 млн. EUR) от КНР, които не включват тези, произведени от производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не са извършвали дъмпинг. Освен това, поради неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски износители, липсваше информация относно продуктовия асортимент на китайския износ и следователно сравнението с нормалната стойност на държавата аналог беше възможно единствено на базата на агрегиране.
(40)
Следователно въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, се счита, че това няма голямо значение поради малките внесени количества и липсата на информация относно внесения продуктов асортимент, като се вземе предвид голямото разнообразие от произведените и предлагани скрепителни елементи от желязо или стомана.
(41)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни коментираха, че мерките следва да бъдат отменени, тъй като не е установен дъмпинг по време на РПП. Те счетоха, че въпреки малките обеми на износа от КНР липсата на установен дъмпинг е от съществено значение.
(42)
Комисията отбелязва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент констатациите се основават на вероятността от повтаряне на дъмпинга, а не на установяването на съществуващ дъмпинг през РПП.
3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(43)
С оглед на гореизложеното в съображения 38-40 Комисията допълнително анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в КНР, експортната цена от КНР за други пазари, практиките на заобикаляне и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1. Производствен капацитет и свободен капацитет в КНР
(44)
Според изчисленията КНР е най-големият производител на скрепителни елементи от желязо или стомана в света. Съгласно данните на China Fastener Industry Association (9) (CFIA) производственият капацитет беше изчислен на 6,6 млн. тона през 2012 г. Предполага се, че капацитетът е бил използван на равнище 75 %, като това означава значителен свободен капацитет, сравним с общото потребление на Съюза.
(45)
Според данните на CFIA 40 %-50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана (2,5 млн. тона) са били изнесени през 2012 г. Очевидно е, че износът е важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. При тези обстоятелства китайският износ е бил с 40 % по-висок от общото потребление на Съюза през същия период.
3.2. Експортната цена на КНР за пазари на трети държави
(46)
Искането съдържа доказателства prima facie за китайските експортни цени за други пазари, включително САЩ и Тунис. Доказателствата се основават на цените, предоставени от промишлеността на Съюза. Установено е, че тези експортни цени са под нормалната стойност, както е определена по-горе. Освен това въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които доведоха до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно и съответно под нормалната стойност, както е определена по-горе.
(47)
Антидъмпинговите мерки спрямо скрепителните елементи от КНР бяха предприети в няколко трети държави (например Канада (10), Колумбия (11), Мексико (12), Южна Африка (13) и САЩ (14)). Тези мерки се отнасят до различни подкатегории от скрепителни елементи, включително разглеждания продукт. Антидъмпинговите мерки бяха счетени за допълнително доказателство за съществуването на дъмпинг спрямо пазарите на трети държави.
(48)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че производителите износители от КНР са продавали и понастоящем продават скрепителни елементи от желязо или стомана на трети държави, упоменати в съображения 46 и 47, на дъмпингови цени. Следователно Комисията счита, че ако настоящите мерки бъдат отменени, е вероятно производителите износители от КНР да започнат да продават разглеждания продукт на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.3. Практики за заобикаляне на мерките
(49)
В резултат на разследване по повод заобикаляне на антидъмпинговите мерки (15) се стигна до заключението че заобикалянето на мерките, приложими за китайските скрепителни елементи, се извършва чрез Малайзия. Поради това мерките са разширени, за да включват Малайзия, с изключение на деветте малайзийски производители, за които е установено, че са производители, които действително не извършват заобикаляне, и са освободени от мерките. Практиките на заобикаляне показват, че извършващите дъмпинг износители се стремят да достигнат пазара на Съюза на дъмпингови цени, без да плащат съответните мита. Следователно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, съществува вероятност те да имат желание да насочат дъмпинговия внос направо към пазара на Съюза, без да прибягват до заобикаляне.
(50)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни заявиха, че по-ниските митнически ставки намаляват риска от заобикаляне. Страните също така твърдят, че специалните мерки, посочени в съображение 129, съгласно които се изисква китайските износители с индивидуални митнически ставки да представят фактури, са знак, че митническите ставки са твърде високи и насърчават заобикалянето.
(51)
Комисията отбелязва, че равнището на действащите митнически ставки не може да бъде променено в контекста на член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това специалните мерки за китайските износители следва да са насочени към потенциалния риск от заобикаляне сред китайските производители поради разликите в индивидуалните митнически ставки. В същото време, практиките за заобикаляне в Малайзия бяха анализирани като показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинга от страна на КНР по отношение на Съюза. Комисията счита, че тези два въпроса не са пряко свързани: изискването на фактури от китайските производители не променя констатацията, че практиките за заобикаляне в други страни са показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(52)
Практиките на заобикаляне през Малайзия показват, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители поради по-високите цени на този пазар. Съществуването на антидъмпингови мерки на другите експортни пазари допълнително увеличава привлекателността на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. По тази причина е разумно да се очаква, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочен към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %. Поради това се очаква, че ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, китайският износ, който в момента възлиза на 0,5 % от пазара на Съюза, значително ще нарасне, като така ще подбие цените на Съюза.
3.5. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(53)
Разследването показа, че износът на скрепителни елементи о от КНР за няколко трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени и че някои от тези трети държави са приели антидъмпингови мерки, приложими за китайските скрепителни елементи. Ценовото поведение на китайския износ на трети пазари показва вероятност от повторно възникване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(54)
Съществуването на практики за заобикаляне беше отчетено като допълнителен показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг.
(55)
Освен това привлекателността на пазара на Съюза и фактът, че другите пазари остават затворени в резултат на антидъмпингови мерки, показват, че съществува риск китайският износ да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(56)
В допълнение, свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в КНР е значителен в сравнение с потреблението в Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и за конкуриране с цените на производителите от Съюза, съществува голяма вероятност подобен износ да бъде извършен на дъмпингови цени поради свръхпроизводството на продукти, които ще трябва да намерят път до експортните пазари, а това представлява стимул за дъмпинг.
(57)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
Разследването установи, че сходният продукт е произведен от голям брой производители в Съюза, включително много малки и средни предприятия и няколко големи дружества. Производителите от Съюза, от чието име е подадено искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съдействаха в хода на разследването, с изключение на едно дружество, както е посочено в съображение 15. Известен брой други производители, които или поддържат, или се противопоставят на искането, осигуриха общи данни за обема на тяхното производство и продажби. Тъй като много производители в Съюза, основно малки предприятия, не оказаха съдействие при разследването, не беше възможно да се определят с точност общият обем на производството на Съюза и броят на производителите на основата на данни от отделни дружества.
(59)
Вследствие на това обемът на производството на Съюза беше изчислен, като беше използвана информацията, предоставена в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, въз основа на данните на Евростат за промишленото производство. Въз основа на горепосоченото беше изчислено, че общото производство на Съюза през РПП възлиза на около 1,2 млн. тона.
(60)
Освен това искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и информацията, събрана в хода на разследването, водят до извода, че през РПП 378 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(61)
Както е посочено в съображение 15 по-горе, осем производители/групи от производители от Съюза са били включени в извадката и са предоставили поисканата информация. Изчислено е, че включените в извадката дружества представляват около 24 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(62)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха установени, анализирани и проверени въз основа на данни, предоставени от промишлеността на Съюза. Микроикономическите показатели бяха установени въз основа на данните, събрани и проверени на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(63)
Макроикономическите показатели в следващите раздели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, складови наличности, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг. Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, разходите за производство, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и разходите за труд.
2. Потребление на съюза
(64)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, както и въз основа на оценката за неоказалите съдействие производители и данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по ТАРИК.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 3 %. През 2011 г. беше отбелязан значителен растеж, но потреблението на Съюза все още е далеч от нивата, регистрирани през разследвания период на първоначалното разследване, когато потреблението е било над 2,2 млн. тона.
Таблица 1
Потребление
2010
2011
2012
РПП
Потребление (в тонове)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Индекс (2010 = 100)
100
112
101
103
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат
3. Обем, цени и пазарен дял на вноса от кнр
(66)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(67)
През разглеждания период за вноса на разглеждания продукт от КНС в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2010
2011
2012
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
11 108
9 628
6 839
8 214
Индекс (2010 = 100)
100
87
62
74
Пазарен дял (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Индекс (2010 = 100)
100
77
61
72
Източник: Евростат
(68)
Обемите на внос от КНР са намалели значително в сравнение с нивата, регистрирани по време на първоначалния разследван период (с над 98 %, ако сравняваме първоначалния РП с РПП). Поради това китайският пазарен дял също е намалял от 26 % през първоначалния РП на 0,5 % през РПП. В резултат на това официалният китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Данните, посочени в тази и следващата таблица, не съдържат обемите на износа на тримата китайски производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не извършват дъмпинг. За разглеждания период се счита, че обемът на техния износ възлиза средно на около 30 % от общия китайски износ на разглеждания продукт за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на китайския внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличила с 28 %. Въпреки това съществуват причини да се счита, че тази цена (която надвишава с над 250 % средната цена на китайския износ през първоначалния РП) не може да се приеме като значим показател поради твърде малките количества, които се внасят от Китай. В действителност, с оглед на високите антидъмпингови мита, малките обеми на износ и доказателствата, събрани от оказалите съдействие вносители, изглежда, че количествата, изнасяни от китайски производители през РПП, са се състояли от много малки поръчки и/или изключително специфични видове продукти, което е довело до по-високите цени.
Таблица 3
Средна цена на вноса от КНР
2010
2011
2012
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Индекс (2010 = 100)
100
109
159
128
Източник: Евростат
(70)
Тъй като нито един включен в извадката китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, както и с оглед на ограничената информация, предоставена от други китайски производители износители, подбиването на цените през РПП бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за мита.
(71)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РПП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза от 12 %. Въпреки това, поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, следва да се счита, че цените, регистрирани за китайския износ на разглеждания продукт през разглеждания период, са много по-високи, отколкото биха били при липсата на мерките. Поради това има основания да се счита, че ако мерките бъдат отменени, износът на разглеждания продукт от КНР ще продължава да оказва сериозен ценови натиск върху производителите от Съюза.
4. Внос от други трети държави, които не са обект на мерките
Таблица 4
Внос от други трети държави
2010
2011
2012
РПП
Тайван
Обем на вноса (в тонове)
266 795
351 067
323 405
319 326
Индекс (2010 = 100)
100
132
121
120
Цена (EUR/тон)
1 805
1 905
2 003
1 895
Индекс (2010 = 100)
100
106
111
105
Пазарен дял (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Индекс (2010 = 100)
100
117
120
117
Виетнам
Обем на вноса (в тонове)
41 981
59 270
57 704
74 764
Индекс (2010 = 100)
100
141
137
178
Цена (EUR/тон)
1 349
1 496
1 528
1 365
Индекс (2010 = 100)
100
111
113
101
Пазарен дял (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Индекс (2010 = 100)
100
126
136
174
Тайланд
Обем на вноса (в тонове)
27 232
59 979
50 226
45 759
Индекс (2010 = 100)
100
220
184
168
Цена (EUR/тон)
1 259
1 325
1 362
1 246
Индекс (2010 = 100)
100
105
108
99
Пазарен дял (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Индекс (2010 = 100)
100
196
183
164
Общо други трети страни (16)
Обем на вноса (в тонове)
228 589
202 362
165 618
165 659
Индекс (2009 = 100)
100
89
72
72
Цена (EUR/тон)
2 816
3 232
3 729
3 751
Индекс (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Пазарен дял (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Индекс (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Общо трети държави (16)
Обем на вноса (в тонове)
564 597
672 679
596 954
605 509
Индекс (2009 = 100)
100
119
106
107
Цена (EUR/тон)
2 154
2 217
2 382
2 288
Индекс (2009 = 100)
100
103
111
106
Пазарен дял (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Индекс (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза е показал тенденция за леко покачване, което следва тенденцията при потреблението. Пазарният дял на вноса на скрепителни елементи от желязо или стомана от всички трети държави се е задържал на относително стабилно ниво през разглеждания период, с размер около една трета от потреблението на Съюза.
(73)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се задържали като цяло на стабилно ниво и остават много под нивото на цените на промишлеността в Съюза. Независимо от това, цените на трети държави са значително по-високи от цените, регистрирани от страна на Китай в хода на първоначалното разследване. Поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, цените на китайските скрепителни елементи от желязо или стомана, внесени в Съюза през РПП, въпреки че са по-високи от средните цени на вноса от трети държави, не могат да се считат за представителни.
(74)
Ако третите държави се разгледат поотделно, става ясно, че понастоящем Тайван играе най-значителна роля като износител за пазара на Съюза. Обемът на неговия износ е нараснал с 20 % за разглеждания период и сам по себе си представлява почти половината от вноса на пазара на ЕС. Ако вземем предвид, че обемите на износа на Тайван през РПП са със 70 % по-високи, отколкото през първоначалния разследван период (въпреки факта, че потреблението през РПП е по-ниско), става ясно, че значителна част от износа от Китай е бил заменен от тайвански продукти. Въпреки това, следва да се отбележи, че обемите на вноса от Тайван през РПП представляват само половината от обемите, изнасяни от Китай през първоначалния разследван период, както и че средните тайвански цени през РПП са били почти двойни (+ 97,8 %) спрямо средните цени на китайския износ през същия период. Освен това се отбелязва, че китайските износители са продължили да продават на сходно ниски ценови равнища на европейските пазари, където не се прилагат антидъмпингови мерки, като например в Хърватия преди нейното присъединяване към ЕС.
(75)
Виетнам и Тайланд също могат да бъдат определени като държави, които са извлекли ползи от прекратяването на китайския износ, тъй като са регистрирали значително нарастване (в рамките на 70-80 %), въпреки че са започнали от много по-малки обеми.
(76)
Освен това следва да бъде взето предвид, че внесените продукти се считат за принадлежащи към по-стандартна продуктова гама в сравнение с продуктите на промишлеността на Съюза.
(77)
След окончателното оповестяване четири заинтересовани страни заявиха, че констатациите на Комисията относно частичната замяна на пазара на Съюза на китайския внос от внос от Тайван, Тайланд и Виетнам, следва да доведе до заключението, че продуктите, за които е вероятно да бъдат внесени от Китай, са стандартни и следователно не са в пряка конкуренция с по-високотехнологичните продукти на промишлеността на Съюза.
(78)
В отговор на това твърдение се отбелязва, че действително вносът от трети държави изглежда запълва пазарната ниша, изоставена от китайските износители, но този факт не означава, че няма вероятност бъдещият внос от Китай да причини вреда. На първо място, както е обяснено в по-големи подробности в съображение 115, промишлеността на Съюза се състои от производители, които произвеждат както стандартни, така и специални скрепителни елементи. Второ, съществуват показатели, че бъдещият внос от Китай също би се състоял от по-специални и високотехнологични продукти. Наличната информация относно плановете за развитие, като например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи (17), ясно показва, че китайският сектор предвижда разработването на по-разнообразни, сложни и високотехнологични продукти. Следователно горепосоченото твърдение трябва да бъде отхвърлено.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(80)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност,, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(81)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво. Припомня се, че търсенето на разглеждания продукт зависи в голяма степен от сектори като автомобилната и строителната промишленост, както и от други потребителски стоки. Въпреки леко нарастване през 2011 г. производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво през разглеждания период в унисон с бавно нарастващото търсене на европейската икономика.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Производство (в тонове)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Индекс (2010 = 100)
100
114
100
99
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(82)
През разглеждания период производственият капацитет също се е задържал на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през 2011 г. и РПП. Предвид факта, че производството се е задържало на стабилни нива за периода 2010-2013 г., използването на капацитета също се е задържало като цяло стабилно, с относителен максимум през 2011 г.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2010
2011
2012
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Индекс (2010 = 100)
100
101
99
101
Използване на капацитета (%)
48
54
48
47
Индекс (2010 = 100)
100
114
101
98
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти
2010
2011
2012
РПП
Обем (в тонове)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Индекс (2010 = 100)
100
113
102
103
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(83)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти следваше тенденцията на потребление и производство през периода 2010-2013 г., с лек растеж през разглеждания период, независимо от значителното нарастване за периода 2010-2011 г.
Таблица 8
Пазарен дял и растеж на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
67
66
66
66
Индекс (2010 = 100)
100
97
98
98
Източник: отговори на въпросника и Евростат
(84)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил стабилен (съгласно изчисления, при които са взети предвид продажбите на свързани страни) през разглеждания период, като е представлявал около две трети от пазара. Подобен резултат е в съответствие с намаленото потребление на Съюза в сравнение с първоначалния разследван период, от една страна, и с замяната на китайския внос от вноса от други източници, от друга.
в) Заетост и производителност
(85)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се е задържала като цяло на стабилно ниво. Лекото нарастване от 2011 г. съответства на по-голямото производство, регистрирано през същата година. Предвид факта, че и производителността е била по-висока през 2011 г., това показва, че промишлеността на Съюза е реагирала на по-голямото търсене частично чрез наемане на нова работна ръка и частично чрез увеличаване на производителността на вече наетите работници (извънреден труд). Когато обемите отново са намалели през следващите години, и двете тенденции са били прекратени, като са възстановени нивата от 2010 г.
Таблица 9
Заетост и производителност
2010
2011
2012
РПП
Брой наети лица
20 036
20 854
20 238
19 950
Индекс (2010 = 100)
100
104
101
100
Производителност (единица/наето лице)
60
66
60
60
Индекс (2010 = 100)
100
110
99
100
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(86)
Както е посочено в съображение 36 по-горе, поради липса на съдействие от страна на включените в извадката производители износители от КНР, дъмпинговите маржове за КНР не са изчислени с достатъчна точност и следователно се счита, че въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, това не е от голямо значение. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче беше забавено от застоя в търсенето в основните сектори надолу по веригата. Освен това следва да се отбележи, че сравнително стабилното състояние, регистрирано през разглеждания период, се вписва в контекста на защитата, осигурена с настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза се очаква да бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(87)
В периода 2010-2013 г. средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 8 %, след като са достигнали относителен максимум през 2012 г. Средната продажна цена като цяло покрива производствените разходи и гарантира малка печалба за промишлеността на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2010
2011
2012
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Индекс (2010 = 100)
100
107
111
108
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Индекс (2010 = 100)
100
111
116
109
Източник: отговори на въпросника
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2010
2011
2012
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
1,5
1,1
2,0
3,6
Паричен поток (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Инвестиции (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Индекс (2010 = 100)
100
121
79
81
Възвръщаемост на инвестициите (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Източник: отговори на въпросника
(89)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През разглеждания период маржът на печалба е останал много нисък, а за някои производители от Съюза е бил отрицателен. По-специално, следва да се отбележи, че през нито една от разглежданите години маржът на печалбата не е достигал равнището, регистрирано през първоначалния разследван период (4,4 %). Независимо от тенденцията за стабилност в продажбите и производството, както и значителния пазарен дял на промишлеността на Съюза, маржовете на печалбата са все още сравнително ниски за този сектор. По-специално, следва да се отбележи, че през 2011 г. маржът на печалбата е бил много нисък, въпреки че обемите на продажбите на промишлеността на Съюза са достигнали своя максимум за разглеждания период. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на Съюза, ако продължи застоят в икономиката. Също така следва да се отбележи, че маржът на печалбата за разглеждания период винаги е оставал под целевата печалба, посочена при първоначалния разследван период (5 %).
(90)
През целия разглеждан период паричният поток - способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си - е бил положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2012 г., след което е отбелязал значителен спад от 17 % през РПП. Това поражда опасения по отношение на способността на промишлеността на Съюза да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си.
(91)
През разглеждания период нивото на инвестициите се е запазило сравнително високо и стабилно, като достига своя максимум през 2011 г. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, следва тенденция, подобна на тази при маржа на печалбата. Следователно този показател също е достигнал максималното си ниво през РПП. Това следва да се разглежда като двусмислен сигнал, защото от една страна отразява най-високото ниво на марж на печалбата сред тези, регистрирани през разглеждания период, но от друга отразява ниските нива на инвестициите, което показва несигурността на промишлеността по отношение на икономическите перспективи пред сектора.
(92)
С оглед на горепосоченото може да се заключи, че, независимо от запазването на стабилността на финансовите резултати на производителите на Съюза през разглеждания период, те не са достигнали нивата на първоначалния разследван период, с изключение на инвестициите.
ж) Складови наличности
(93)
Нивото на складовите наличности в края на периода на оказалите съдействие производители е следвало плътно вече съществуващата тенденция при производството и продажбите, като се е запазило стабилно и е достигнало относителен максимум през 2011 г. Освен това и предвид факта, че производството на сходния продукт в Съюза е предимно по поръчка, равнището на складовите наличности не представлява особено значим показател.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2010
2011
2012
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
283 330
321 795
315 784
292 740
Индекс (2010 = 100)
100
114
111
103
Източник: отговори на въпросника
з) Разходи за труд
(94)
Средната заплата на наетите лица е отбелязала стабилно покачване с 4 % всяка година през разглеждания период. Този растеж обаче може да бъде обяснен с корекциите спрямо инфлацията, както и, в по-малка степен, с необходимостта от извънреден труд (както е отбелязано през 2011 г. в резултат на нарастването на производителността на наето лице).
Таблица 13
Разходи за труд
2010
2011
2012
РПП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Индекс (2010 = 100)
100
104
108
112
Източник: отговори на въпросника
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(95)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2009 г. вносът на продукти от КНР почти отсъства на пазара на Съюза. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне добро и стабилно ниво на производството, обема на продажбите и пазарния дял. В същото време рентабилността е под нивата, достигнати по време на първоначалния разследван период, както и под целевата печалба за сектора.
(96)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Предвид бавното нарастване на потреблението обаче, както и факта, че маржовете на печалбата остават под необходимото за дългосрочна жизнеспособност, състоянието на промишлеността на Съюза все още може да се счита за уязвимо.
(97)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни заявиха, че заключението на Комисията, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП, би трябвало да доведе до прекратяване на мерките. Комисията действително е установила липса на съществена вреда през РПП. Решението да се разширят мерките, обаче, не се основава на съществена вреда през РПП, а на констатации относно вероятността от повторно възникване на вреда в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(98)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския износ върху пазара на Съюза и върху промишлеността на Съюза.
(99)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на КНР. Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители анализът се основава на наличните факти, включително статистика (статистически данни на Евростат и Китай във връзка с търговската дейност), както и на документи относно сектора (например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, посочена в съображение 78 по-горе), предоставени в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
2. Потребление в Съюза
(100)
Както е посочено в съображения 64 и 65, потреблението на разглеждания продукт в Съюза като цяло е отбелязало стабилна тенденция през разглеждания период. В същото време потреблението през РПП е по-ниско с почти 20 % в сравнение с нивата от първоначалния разследван период преди кризата. Спадът в потреблението на разглеждания продукт се дължи на намаляващото производство в автомобилната и строителната промишленост в Съюза, както и в други сектори на потребителските стоки, които имат широка употреба на разглеждания продукт (електронните и домакинските уреди, мебели и др.). При тези обстоятелства се счита, че възобновяването на вноса на изключително ниски цени от Китай, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, ще окаже внезапно и драстично въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се този внос да подбие и със сигурност да окаже натиск към понижаване на цените на Съюза и да наруши конкуренцията на пазара. Вследствие на това е вероятно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, да възникне повторна вреда за промишлеността на Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на КНР
(101)
Както е описано в съображение 44, капацитетът на китайското производство на скрепителни елементи от желязо или стомана през 2012 г. възлиза на 6,6 млн. тона. Следва да се отбележи, че 2012 година се счита за тежка година за сектора на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана поради неблагоприятното въздействие на няколко икономически фактора (инфлацията, забавянето на китайската икономика и кризата в еврозоната). Тогава за първи път след 2000 г. капацитетът на китайското производство е отбелязал спад (от 6,8 млн. тона през 2011 г.).
(102)
Независимо от бъдещите сценарии (за стагнация или растеж), следва да се отбележи, че дори настоящият капацитет на китайското производство от 6,6-6,8 млн. тона е бил експлоатиран в рамките на 75 % през годините 2010-2012 г. Това означава свободен капацитет в Китай (1,6-1,7 млн. тона), който е изключително висок, при това точно в същата ниша като цялото потребление, регистрирано на пазара на Съюза през тези години.
(103)
През разглеждания период износът на скрепителни елементи от желязо или стомана от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 2,2-2,6 млн. тона, което съответства на 40-50 % от китайските продажби. Очевидно е, че износът представлява важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. Съгласно плановете за развитие, обявени от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи за сектора, очакваното нарастване на търсенето на вътрешния пазар вероятно ще доведе до спад в дела на износа в размер на 30-40 % от производството. Въпреки това, този спад следва да се разглежда спрямо общото нарастване на производствения капацитет, както е посочено в съображение 101, както и с оглед на факта, че този свободен капацитет съответства на размера на цялото потребление на Съюза. Освен това прогнозата на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи не включва времева рамка за намаляването на китайския дял на износа, нито конкретна индикация, че тази промяна вече трябва да е започнала. Вследствие на това, планът за развитие, обявен от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, следва да се счита за прекалено неясна и неопределена програма, особено на фона на евентуалното изтичане на срока на действие на мерките, което би оказало незабавно въздействие. Поради това, на този етап наличието на този план не може да окаже въздействие върху заключенията относно вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече.
(104)
Понастоящем китайското присъствие на пазара на Съюза е много ограничено и не надвишава 0,5 % от пазарния дял по отношение на обема. Независимо от това, пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители с оглед на по-високите цени на пазара на ЕС. Това може да се докаже чрез опитите на китайските производители износители да заобиколят антидъмпинговите мерки на ЕС. Както е посочено в съображение 3, това поведение вече е довело до разширяване на мерките върху китайския износ през Малайзия.
(105)
В допълнение, ориентираната към износа китайска промишленост е изправена пред все повече проблеми в намирането на канали към нейните обичайни износни пазари, тъй като все по-голяма част от тях неотдавна са наложили андтидъмпингови мерки върху износа на различни видове скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай, както се посочва в съображение 47.
(106)
По тази причина е разумно да се очаква, като следствие от привлекателността на пазара на пазара на Съюза с неговия размер и ценови равнища, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %.
(107)
В заключение, що се отнася до нивото на китайските експортни цени, се припомня, че при първоначалното разследване са установени много високи нива на дъмпингови маржове и маржове на вредата, изчислени въз основа на експортните цени на китайските износители. Въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които водят до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно. Освен това действията за търговска защита, предприети от трети държави срещу износа на китайски скрепителни елементи от желязо или стомана, потвърждават, че нелоялната ценова политика на китайските производители износители продължава и не е ограничена само до пазара на Съюза.
4. Заключение
(108)
Констатациите от разследването подчертаха няколко причини за загриженост, включително големия свободен капацитет на КНР, продължаването на дъмпинговите практики и практиките на подбиване на цените по целия свят, планираното развитие на производствения капацитет, продуктовата гама и сложността на продуктите в КНР, както и увеличаващите се пречки пред търговията на други основни пазари на трети държави. От друга страна, потреблението на Съюза е в застой от пет години поради слабото търсене в много сектори надолу по веригата. Това е довело до състояние на уязвимост на промишлеността на Съюза, което е характеризирано от известен свободен капацитет, ниски печалби и несигурност за бизнеса (както се вижда по-специално от намаляващите инвестиции). Съгласно този сценарий се счита, че отмяната на мерките по всяка вероятност би довела до рязко възобновяване на китайския дъмпингов внос, което от своя страна би отслабило позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар, по този начин отново причинявайки ѝ вреда.
(109)
Страните твърдят, че промишлеността на Съюза е удвоила печалбата си и паричния си поток в сравнение с 2010 г., следователно печалбата ѝ не може да бъде определена като ниска. Освен това се отбелязва, че промишлеността на Съюза няма нужда от допълнителни инвестиции, тъй като е правила значителни инвестиции в миналото.
(110)
Въпреки че промишлеността на Съюза действително е удвоила печалбата си, тя е останала по-ниска от печалбата през първоначалния разследван период (4,4 %) и целевата печалба от 5 %. Същото се отнася и до паричния поток, който е останал с 14 % под нивото от първоначалния разследван период. Освен това жизнеспособността на промишлеността на Съюза зависи от продължаващите инвестиции в съвременно оборудване и по-широка продуктова гама. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(111)
Ако мерките бъдат отменени при настоящото състояние на пазара, е много вероятно временното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза бързо да се промени към влошаване. Както е посочено по-горе, условията биха били изключително благоприятни за увеличаване на вноса от КНР на пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми. Това вероятно би попречило на положителното развитие на пазара на Съюза, наблюдавано през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима. Припомня се, че през разглеждания период по време на първоначалното разследване (1 януари 2003 г. - 30 септември 2007 г.), т.е. преди налагането на антидъмпинговите мерки, е трябвало промишлеността на Съюза да ограничи производството на някои сегменти, свързани с разглеждания продукт, поради масовия внос от Китай (18). Това е оказало значително отрицателно въздействие върху използването на капацитета и рентабилността.
(112)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да установи в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда въздействието на обема на китайския износ и връзката му с мерките. Заинтересованата страна твърди следното:
i)
вносът от други източници е заменил вноса от Китай; този внос се предлага на цени под тези на промишлеността на Съюза и въпреки това промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда,
ii)
намаляването на нивото на мерките след изпълнението на препоръките на СТО не е довело до увеличени обеми на вноса от Китай на пазара на Съюза,
iii)
вносът на други видове скрепителни елементи от Китай, които не са обект на антидъмпингови мерки, също е отбелязал значителен спад в обемите от 2009 г. насам, когато са били наложени първоначалните мерки,
iv)
с оглед на нарастващото търсене на вътрешния пазар в Китай, вероятността от бъдещо увеличение на китайския износ за Съюза е ограничена и
v)
пазарът на скрепителни елементи ще продължи да се разширява в Китай, както и търсенето на други азиатски пазари, което ще намали вероятността от значително увеличение на износа за ЕС.
(113)
В отговор на тези твърдения беше отбелязано следното:
i)
вероятността от вредоносно въздействие на китайския внос не може да се сравнява с въздействието на вноса от трети държави, като Тайван, Виетнам и Тайланд. Действително, както е посочено в съображение 74 по-горе, съществуват доказателства, съгласно които китайските износители са продължили продажбите си на хърватския пазар (преди присъединяването на тази държава към ЕС) на подобни средни цени като тези, регистрирани при първоначалното разследване. Поради това тези цени са много по-ниски от цените, докладвани от тези трети държави през РПП. Освен това, както е посочено в съображение 115 по-долу, промишлеността на Съюза продава значителни обеми както от стандартни, така и от специални продукти, поради което е вероятно китайският износ (който се състои от стандартни и специални продукти) да е в състояние да причини вреда, ако действащите мита бъдат прекратени;
ii)
с оглед на малкото намаляване на ставката на действащите мита след прилагането на препоръките на СТО, а именно от 85 % преди изменението на 74,1 % след това, не следва да се очаква значително увеличение на вноса от Китай;
iii)
твърдението за намаление на обемите на вноса на скрепителни елементи, които не са обект на мерките, не е подкрепено от наличните статистически данни. Действително, за периода 2009-2013 г. е поддържан стабилен месечен обем от 20-30 хил. тона, докато обемът на вноса на скрепителни елементи, които са обект на мерките, е спаднал незабавно през февруари 2009 г. от 60 хил. тона на месец до почти нулево равнище;
iv)
очакваната промяна на отношението на обемите на китайските вътрешни продажби спрямо експортните продажби, която ще отразява нарастването на вътрешното търсене в Китай, ще бъде неутрализирана от нарастването на общия китайски производствен капацитет и обемите на продажбите, както е посочено в съображение 101 и
v)
твърдението, че азиатското търсене на скрепителни елементи се увеличава се основава на неактуален източник, според който световното търсене на скрепителни елементи ще възлиза на 83 млрд. USD през 2016 г. Новите пазарни проучвания, публикувани от Fastener Industry News Inc. през декември 2014 г. (19), определят световното пазарно търсене на 81 млрд. USD през 2018 г., с което предвиждат по-малък растеж за по-дълъг период от време. Освен това нарастването на търсенето в Азиатско-тихоокеанския регион се съпътства от увеличаване на капацитета на няколко държави, различни от Китай (например Индонезия, Малайзия, Тайланд и Виетнам). Инсталирането на допълнителен капацитет за производство на скрепителни елементи среща сравнително ниски бариери за навлизане на пазара (по отношение на време, капитал и ноу-хау) и следователно предлагането може да реагира сравнително бързо на нарастващото търсене.
Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(114)
Същата заинтересована страна твърди, че в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда Комисията не е взела предвид факта, че продуктите от по-нисък клас, внасяни от Китай, не могат да оказват ценови натиск върху продуктите от висок клас, които се произвеждат основно от производители от Съюза.
(115)
В отговор на това твърдение следва да се припомни, че производството на Съюза обхваща пълната гама скрепителни елементи, като някои предприятия произвеждат конкретни видове (стандартни или специални), докато останалите предлагат пълната гама. По-специално, сред дружествата, включени в извадката, значителна част от продажбите се състои от стандартни скрепителни елементи, а за три от тях по-голямата част от продажбите през РПП обхваща стандартни продукти. Поради това, твърдението, че европейската промишленост би произвеждала само специални скрепителни елементи или скрепителни елементи от висок клас, вследствие на което би била защитена от вредоносното въздействие на вноса от Китай, е очевидно невярно, тъй като противоречи на доказателствата, събрани и проверени по време на разследването. Известно е също така, че китайският сектор на скрепителните елементи предвижда разработване на продукти от висок клас, както е посочено в съображение 78. Следователно е много вероятно и продуктовият асортимент на бъдещия китайски износ да се състои от пълната гама от продукти от нисък до висок клас, като ценовият натиск ще бъде усетен от цялата промишленост на Съюза и ще засегне използването на нейния производствен капацитет. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(116)
В заключение, две други заинтересовани страни заявиха, че в своя анализ Комисията погрешно е предположила, че цените на китайските продукти ще бъдат толкова ниски, колкото са били при първоначалното разследване. Според въпросните страни това не би било вярно, защото в Китай се наблюдавало значително увеличение на цените, основно в резултат на нарастването на разходите за суровини и труд, както и разработването на стандарти за качество на околната среда. Вследствие на това, всеки случай на подбиване на цените би бил по-незначителен и не би могъл да оправдае разширяването на мерките до такива високи равнища.
(117)
Без да се засяга фактът, че нивото на мерките не може да бъде променяно в контекста на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, а вътрешните цени и разходи в Китай са определени за ненадеждни при първоначалното разследване, тъй като китайските производители не са успели да придобият статут като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, следва да бъде отбелязано следното. Първо, липсата на съдействие от китайските производители не позволява на Комисията да провери техните разходи и промените, за които се твърди, че са настъпили в Китай. Въпросните заинтересовани страни не са предоставили никакви доказателства или обосновани факти в своите изявления. Второ, направена е препратка към ценовите нива в Хърватия преди присъединяването ѝ към Съюза, което ясно показва, че китайските износители са продължили да налагат цени, много сходни с тези, наблюдавани по време на първоначалното разследване (вж. съображение 74). Следователно твърдението по-горе трябваше да бъде отхвърлено.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(118)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(119)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(120)
В съображение 108 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на вносителите
(121)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Въпреки това само двама вносители оказаха съдействие при разследването и отговориха на въпросниците на Комисията. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. Също така нито един от двамата оказали съдействие вносители не е възразил срещу разширяването на настоящите антидъмпингови мерки, въпреки че те оспориха високите им нива. В това отношение се отбелязва, че разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки въз основа на член 11, параграф 2 от основния регламент не може да доведе до промени в нивото на мерките. С оглед на горепосоченото и при липсата на заинтересованост от страна на вносителите като цяло се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
(122)
След окончателното оповестяване две от заинтересованите страни, а именно две сдружения на разпространители на скрепителни елементи от Съюза, заявиха, че налагането на действащите мерки на такова високо ниво не е довело до възстановяване на лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а по-скоро е предотвратила навлизането на китайския внос на пазара на Съюза. Тези заинтересовани страни твърдят, че всяко разширяване на мерките би довело до допълнително стесняване на вариантите за международно снабдяване на разположение на ползвателите и вносителите на Съюза. В отговор на това твърдение се отбелязва на първо място, че антидъмпинговите мерки не се налагат с цел да се предотврати или блокира вноса от дадена държава, а основно за да се възстанови лоялната конкуренция на пазара. Нивото на действащите мита е резултат от изчисленията на дъмпинговите маржове и маржовете на вредата, които са установени въз основа на констатациите, направени по време на първоначалното разследване. Второ, Комисията изразява несъгласие с твърдението, че действащите мита ограничават предлагането на пазара на Съюза. Наличната статистика за вноса показва, че вносът от трети държави се е увеличил след въвеждането на мерките спрямо Китай. При разследването не бяха открити доказателства, които показват, че тези тенденции няма да продължат в бъдеще. Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(123)
Освен това едно от тези сдружения заяви, че въпреки че счита първоначалните мерки за не напълно подходящи и че те са причинили рязко и ненужно нарушение на пазара на скрепителни елементи, тяхното внезапно премахване в този момент би било също толкова дестабилизиращо, колкото първоначалното им налагане. Това показва, че разпространителите на скрепителни елементи са съумели да приспособят веригите си на доставка, като са взели предвид действащите мерки.
4. Интерес на ползвателите
(124)
Въпреки че ползвателите не оказаха съдействие, беше възможно да се определят становищата и позицията им въз основа на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза и от вносителите. Счита се, че ползвателите могат като начало да бъдат разделени в две категории: ползватели на висок клас продукти, които имат нужда от скрепителни елементи с много високо качество, и всички останали ползватели. Ползвателите на висок клас продукти обикновено намират необходимите им продукти от производителите на Съюза и от някои високо специализирани производители износители. От друга страна, категорията на всички останали ползватели (която може да включва и ползвателите на висок клас продукти, които имат нужда от по-евтини продукти за по-обикновените приложения) е категорията, която по принцип ползва китайски продукти. Тази категория ползватели обичайно се обслужва от вносители, а според становищата, събрани при посещенията на оказали съдействие вносители, тези ползватели в момента са достатъчно добре снабдени чрез вноса от други държави, включително Тайван, Тайланд и Виетнам. Въз основа на това категоризиране, както и като се вземе предвид, че нито един ползвател не е решил да се намеси в настоящото разследване, се заключава, че разширяването на мерките няма да наруши интересите на ползвателите, които изглежда са се адаптирали добре и без последствия към наличието на мерки спрямо скрепителните елементи от желязо и стомана от КНР.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(125)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(126)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(127)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от КНР, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012, следва да бъдат запазени.
(128)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху разглеждания продукт от КНР са разширени, за да обхванат и вноса на същия продукт, изпращан от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Антидъмпинговото мито, което се запазва върху вноса на разглеждания продукт, както е посочено съображение 3, следва да бъде разширено до вноса на скрепителни елементи от желязо и стомана от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Производителите износители, които бяха освободени от мерките, чието действие се разширява съгласно Регламент за изпълнение (ЕО) № 723/2011, следва да бъдат освободени от мерките, наложени по силата на този регламент.
(129)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки сред китайските износители, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(130)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, които към момента са класирани в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00 (кодове по ТАРИК 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 и 7318220098).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Дружества, изброени в приложение I
54,1
A928
Всички други дружества
74,1
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към „всички други дружества“, както е посочено в параграф 2, се разширява към вноса на същите скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия (кодове по ТАРИК 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 и 7318220095), с изключение на тези, произведени от дружествата, посочени по-долу:
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. За да се приложи изключението, предвидено за дружествата, изрично посочени в параграф 4 от настоящия член, трябва да се представи пред митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не се представи такава фактура, се прилага антидъмпинговото мито, наложено съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2015 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/519 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
a Kínai Népköztársaságból származó, valamint - kiterjesztés alapján - a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel (2) módosított 91/2009/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára.
(2)
Az intézkedéseket - a 924/2012/EU végrehajtási rendelet módosítását követően - a mintába felvett egyéni kínai exportáló gyártókra vonatkozóan 0,0 % és 69,7 % közötti szinten meghatározott értékvám formájában vezették be. Ugyanakkor a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó dömpingellenes vámot 54,1 %-os szinten határozták meg, míg a nem együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó maradványvám 74,1 %-ot tett ki (a továbbiakban: a hatályos dömpingellenes vámok).
(3)
A legutóbb a 693/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) módosított 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) az eredeti intézkedéseket kiterjesztette a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalra.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. október 1-jén kérelem érkezett az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a vas vagy acél kötőelemek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. január 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt és az egyéb ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(9)
A meghallgatást minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették, aki azt kérelmezte, és ismertette a meghallgatást indokoló különleges okokat.
(10)
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok kínai exportáló gyártót, valamint uniós gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A 325 ismert kínai gyártó közül 24 töltötte ki a mintavételi kérdőívet. Ezek közül azonban 13 jelezte, hogy nem exportált az Unióba, három másik esetében pedig megállapították az eredeti vizsgálatban, hogy nem folytat dömpinget és ezért a hatályos intézkedések nem vonatkoznak rájuk. A fennmaradó nyolc vállalat jelezte, hogy 11 800 tonna mennyiséget exportált az Unióba, amely az Eurostat szerint a Kínából származó teljes uniós importvolumen 132 %-át teszi ki a felülvizsgálati időszakban. A javasolt mintavétel a három legnagyobb exportőrre terjedt ki. A mintába felvett vállalatok egyike azonban azt állította, hogy uniós exportját hibásan adta meg a mintavételi formanyomtatványban és valójában nulla exportot kellett volna jelentenie.
(12)
A minta kiválasztására ezért úgy került sor, hogy abban a fennmaradó három legnagyobb exportőr legyen benne. A mintába felvett valamennyi vállalat visszavonta együttműködési szándékát az eljárás különböző szakaszaiban, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet vagy megtagadta a helyszíni vizsgálatot. Ennek következtében levelet küldtek mindhárom vállalatnak, amelyben tájékoztatták őket arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni. Ezek az exportáló gyártók a Bizottság lépésére nem reagáltak.
(13)
A Bizottság megvizsgálta a mintavételi kérdőívet kitöltő exportáló gyártók közül ezt követően fennmaradó négy vállalat helyzetét. E vállalatok Unióba irányuló exportja olyan alacsony volt - nevezetesen a teljes export kevesebb mint 1 %-a -, hogy a Bizottság úgy ítélte meg, az nem megfelelő vagy reprezentatív egy új minta meghatározásához és ahhoz, hogy a vizsgálat megállapításait ezek helyzetére alapozzák. Megfelelőbbnek tűnt a vizsgálat megállapításait szélesebb körű és reprezentatívabb alapra helyezni, nevezetesen a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában rendelkezésre álló tényekre. A négy fennmaradó vállalatot tájékoztatták a Bizottság azon szándékáról, hogy megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(14)
Az elégtelen együttműködésre tekintettel a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy alkalmazni kívánja a 18. cikket, bejelentették a kínai hatóságoknak is. A vállalatoknak, illetve a kínai hatóságoknak megküldött levelekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelem.
(15)
A vizsgálat kezdeti szakaszában 91 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek együttesen a vas vagy acél kötőelemek uniós gyártásának mintegy 50 %-át képviselték. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A kiválasztott minta kilenc vállalatból/vállalatcsoportból állt az értékesítési volumenük, méretük, terméktípusuk összetétele és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján legreprezentatívabbaknak minősülők közül. A mintába felvett vállalatok egyike visszavonta együttműködési szándékát, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet. Ennek következtében a Bizottság tájékoztatta a vállalatot, hogy tekintettel az együttműködésének hiányára, kizárták a mintából. A nyolc vállalatra/vállalatcsoportra lecsökkent mintát azonban továbbra is reprezentatívnak tekintette, mivel a vas vagy acél kötőelemek becsült uniós össztermelésének 24 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.
(16)
Az uniós importőrök közül ketten küldték vissza a kitöltött kérdőívet. Tekintettel a vállalatok viszonylag korlátozott számára, mintavételre nem volt szükség.
(17)
A felhasználók közül egyik sem jelentkezett a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül vagy az eljárás egy későbbi szakaszában. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen felhasználó sem működött együtt a vizsgálat során.
(18)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
Tizenegy vállalatnál (a mintába felvett nyolc vállalatcsoport mindegyikéből legalább egynél) tettek látogatást. Ezek az uniós gyártók kérelmezték, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Ezért e vállalatok neve nem szerepel a jegyzékben.
b)
Uniós importőrök
Adolf Würth GmbH & Co - Németország
Marcopol z o.o. - Lengyelország
c)
A piacgazdasággal rendelkező országok gyártói:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
5. Nyilvánosságra hozatal
(19)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek e hatályvesztési felülvizsgálat következtetéseihez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A következők nyújtottak be beadványokat: a kérelmező, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara, két uniós importőr/gyártó és azok kapcsolt kínai gyártója, valamint az uniós forgalmazók két szövetsége. A benyújtott információt és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett termék a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.
2. Hasonló termék
(21)
Az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termékről, valamint vas vagy acél kötőelemekről és a Malajzia (a továbbiakban: analóg ország) belföldi piacán előállított és értékesített vas vagy acél kötőelemekről megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Kínában előállított és uniós exportra értékesített vas vagy acél kötőelemek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(22)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(23)
A fenti (11)-(14) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálat során. Így a kínai exportáló gyártók kellő együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték.
(24)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat-tól származó és kínai exportadatok) és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk felhasználásával mérték fel (mint például a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének nyilatkozata).
(25)
Az együttműködés hiánya annyiban volt hatással a rendes érték és exportár összehasonlítására, hogy a kínai gyártók által az Unióba exportált pontos termékösszetétel nem volt ismert.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Az analóg ország kiválasztása és a rendes érték kiszámítása
(26)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az összes érdekelt felet felkérte, hogy tegyenek észrevételt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához piacgazdasággal rendelkező harmadik országként India kiválasztását javasolja. India már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt.
(27)
India mellett a kérelmező az Egyesült Államokat javasolta, mint lehetséges analóg ország. Egyéb érdekelt felek fenntartással éltek az Indiával kapcsolatos javaslattal szemben, és Malajzia, Tajvan, Thaiföld és Vietnam lehetséges analóg országként történő kiválasztására tettek javaslatot.
(28)
Az érdekelt felek által tett javaslatokon túlmenően, a Bizottság maga is megpróbált egy megfelelő analóg országot meghatározni. A Bizottság Japánt határozta meg további lehetséges analóg országként a kötőelemeknek Kínához hasonlóan magas termelési volumene miatt.
(29)
Együttműködés iránti kérelmet küldtek ki az indiai, japán, malajziai (az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók (8)), tajvani, thaiföldi és egyesült államokbeli ismert gyártóknak. A vietnami gyártókat nem keresték meg, mivel Vietnam nem minősül piacgazdasági országnak. Az indiai és malajziai exportáló gyártók működtek együtt, és ellenőrző látogatásokra került sor ebben a két országban.
(30)
Megállapították, hogy az együttműködő indiai vállalatok közül az egyik nem gyártó, hanem kereskedelmi vállalat volt, a második együttműködő indiai vállalat pedig csak a felülvizsgálati időszakot követően kezdte meg működését. Az Indiából származó értékesítési és költségadatokat ezért nem lehetett felhasználni. A két együttműködő malajziai vállalatról megállapították, hogy azok exportáló gyártók, amelyekre vonatkozóan teljes körű adatállomány áll rendelkezésre a felülvizsgálati időszakból. Ezért Malajziát választott ák ki analóg országnak a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
(31)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék malajziai együttműködő gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e az Unióba exportált termékek mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az analóg országban folyó hazai értékesítés reprezentatív.
(32)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. Megállapították, hogy az egyik gyártó belföldi értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalomban került sor, míg a második gyártó értékesítésére nem.
(33)
Így az első gyártó esetében a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a felülvizsgálati időszak alatti nyereséges hazai értékesítés súlyozott átlagáraként számítottak ki. A második gyártó rendes értékét az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban állapították meg.
(34)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban. A két fél azzal érvelt, hogy Japánt nem kellett volna lehetséges analóg országnak tekinteni, mivel a felső kategóriás termékekre fókuszál, továbbá a magas költségei miatt. A felek egyike azt is jelezte, hogy Tajvant kellett volna analóg országnak kiválasztani a jelentős számú gyártó, a Kínával összehasonlítható költségek, valamint az Európába és Észak-Amerikába irányuló jelentős exportja miatt.
(35)
A Bizottság megjegyzi, hogy az analóg ország kiválasztása hat lehetséges ország figyelembevételét követően történt. Együttműködést kértek mindezen országoktól. Csak Malajzia és India működtek együtt, Tajvan és Japán nem. A (30) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva Malajzia kiválasztása mellett döntöttek.
2.2. Az exportár megállapítása
(36)
Mivel a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(37)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos importárak, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatták ki a dömping meglétét.
(39)
A felülvizsgálati időszakban azonban a vas és acél kötőelemek Kínából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű - 9 000 tonna - volt (23 millió EUR értékben), kivéve az azon exportáló gyártók által előállított vas és acél kötőelemeket, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Ezenfelül a mintába felvett kínai exportőrök együttműködésének hiánya miatt nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről és ennek következtében az összehasonlítást az analóg ország rendes értékeivel csak összesítve lehetett elvégezni.
(40)
Ezért az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping, csekély jelentőségűnek tekinthető az alacsony importmennyiségek és az import termékösszetételére vonatkozó információ hiánya miatt, tekintettel az előállított vagy forgalmazott kötőelemek sokféleségére.
(41)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, mivel nem történt dömping a felülvizsgálati időszakban. Véleményük szerint a Kínából származó kis volumenű export ellenére nagy jelentőséggel bír annak megállapítása, hogy ténylegesen nem került sor dömpingre.
(42)
A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a megállapítások a dömping megismétlődésének valószínűségén és nem a dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásával kapcsolatos megállapításon alapulnak.
3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(43)
A fenti (38)-(40) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: termelési és szabad kapacitás Kínában, a Kínából más piacokra irányuló export árai, az intézkedések kijátszásának gyakorlata, valamint az uniós piac vonzereje.
3.1. Termelési és szabad kapacitás Kínában
(44)
A becslések szerint Kína a vas és acél kötőelemek legnagyobb gyártója a világon. A Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének (9) (CFIA) adatai szerint, a termelési kapacitást 2012-ben 6,6 millió tonnára becsülték. A kapacitást a becslések szerint 75 %-osan használták ki, így jelentős szabad kapacitás maradt, amely hasonló volt a teljes uniós felhasználáshoz.
(45)
A CFIA továbbá úgy becsüli, hogy a vas- és acélkötőelem-termelés 40-50 %-át (2,5 millió tonna) exportálták 2012-ben. Egyértelmű, hogy az export a vas és acél kötőelemek kínai gyártói tevékenységének fontos részét teszi ki. A kínai export így 40 %-kkal magasabb volt, mint ugyanabban az időszakban a teljes uniós fogyasztás.
3.2. A Kínából harmadik országok piacaira irányuló export árai
(46)
A kérelem magában foglalja a Kínából más piacokra, mint például az Egyesült Államok és Tunézia piacára irányuló export árakról szóló meggyőző bizonyítékokat. A bizonyíték az uniós gazdasági ágazattól kapott árajánlatokon alapult. Ezekről az exportárakról megállapították, hogy a fent meghatározott rendes érték alatt voltak. Ráadásul a Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében - azaz Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően - Horvátországba irányuló export árak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is csaknem azonos, és így a fent meghatározott rendes érték alatti.
(47)
A Kínából származó kötőelemek behozatalával szemben számos harmadik ország fogadott el dömpingellenes intézkedéseket (pl.: Kanada (10), Kolumbia (11), Mexikó (12), Dél-Afrika (13), és az Egyesült Államok (14)). Ezek az intézkedések a kötőelemek különféle alkategóriát érintik, beleértve az érintett terméket. Ezeket a dömpingellenes intézkedéseket úgy tekintették, mint amelyek további jelét adják a dömping fennállásának a harmadik országok piacára irányulóan.
(48)
E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kínai exportáló gyártók a vas és acél kötőelemeket dömpingelt árakon értékesítették és jelenleg is azokon értékesítik a (46) és (47) bekezdésekben említett harmadik országoknak. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártók az érintett terméket az Unió piacán is dömpingelt árakon értékesítenék.
3.3. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(49)
A kijátszásellenes vizsgálat (15) megállapította, hogy a kínai kötőelemekre alkalmazandó intézkedések kijátszására Malajzián keresztül került sor. Az intézkedéseket ezért kiterjesztették Malajziára, kivéve azt a kilenc malajziai gyártót, amelyekről megállapították, hogy az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók és mentesültek az intézkedések alól. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata azt jelzi, hogy a dömpingelő exportőrök igyekeznek dömpingelt áron hozzáférni az uniós piachoz, anélkül, hogy meg kellene fizetniük a vámot. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg igyekeznének a dömpingelt importot közvetlenül az uniós piacra irányítani, anélkül, hogy az intézkedések kijátszásához kellene folyamodniuk.
(50)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az alacsonyabb vámtételek csökkentenék az intézkedések kijátszásának kockázatát. A felek azzal is érveltek, hogy a (129) preambulumbekezdésben említett különleges intézkedések, amelyek előírják az egyéni vámtételek hatálya alá tartozó kínai exportőrök számára, hogy számlákat nyújtsanak be, azt jelezték, hogy a vámtételek túl magasak voltak és ösztönözték az intézkedések kijátszását.
(51)
A Bizottság megjegyzi, hogy a hatályban lévő vámtételek szintjét nem lehet megváltoztatni az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben. Ráadásul a kínai exportőrökre vonatkozó különleges intézkedések célja, hogy kezeljék az intézkedések kijátszásának potenciális kockázatát a kínai gyártók körében, mivel különbség áll fenn az egyéni vámtételekben. Ezzel szemben az intézkedések Malajzián keresztül történő kijátszásának gyakorlata a Kínából származó Unióba irányuló dömping megismétlődése valószínűségére utaló tényként került elemzésre. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a két kérdés nem közvetlenül kapcsolódik egymáshoz: a számlák megkövetelése a kínai gyártóktól nem változtat azon a megállapításon, hogy az intézkedéseknek másik országokon keresztül történő kijátszása a dömping megismétlődésének valószínűségét jelzi, a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
3.4. Az uniós piac vonzereje
(52)
A Malajzián keresztül történő kijátszás azt mutatja, hogy az uniós piac továbbra is vonzó a kínai gyártók számára az uniós piac magasabb árai miatt. A dömpingellenes intézkedések más exportpiacokon való alkalmazása tovább növeli az uniós piac vonzerejét, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Így logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export jelentős része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki. Ezért várható, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenleg 0,5 %-ot kitevő kínai export az uniós piacon jelentősen nő majd az uniós áraknak való alákínálás révén.
3.5. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(53)
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából származó kötőelemek exportja számos harmadik országba dömpingelt áron történt, és ezek közül a harmadik országok közül egyesek a Kínából származó kötőelemekre alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fogadtak el. A kínai exportnak a harmadik országokban tapasztalható árazási gyakorlata azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne a dömping.
(54)
Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok meglétét a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó további jelzésnek tekintették.
(55)
Ezenfelül az uniós piac vonzereje, valamint az a tény, hogy más piacokat a dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően továbbra is elzárnak, annak kockázatát jelzik, hogy a kínai exportot az uniós piac felé irányítják, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(56)
Ezenfelül az érintett termék gyártásának szabad kapacitása jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre használnák fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének a többletteljesítmény miatt, amelynek utat kellene találnia az exportpiacokhoz, és amely ösztönzőként szolgál a dömpinghez.
(57)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(58)
A vizsgálat szerint a hasonló termék előállításával számos uniós gyártó foglalkozik, beleértve sok kis- és középvállalkozást, valamint néhány nagyobb vállalkozást is. Az uniós gyártók, akiknek a nevében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtották, együttműködtek a vizsgálat során a (15) preambulumbekezdésben említett vállalat kivételével. Számos más, a kérelmet támogató vagy ellenző gyártó nyújtott be általános adatokat termelésük és eladásaik volumenéről. Mivel számos uniós gyártó - többnyire kisvállalkozások - nem működött együtt a vizsgálat során, a vállalkozások adatai alapján nem lehetett pontosan megállapítani az uniós gyártás teljes volumenét és az Unióban működő gyártók számát.
(59)
Ennek következtében az uniós gyártást az Eurostat ipari termelésre vonatkozó adatain alapuló, a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott információk felhasználásával becsülték meg. A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós gyártás mintegy 1,2 millió tonnára becsülhető.
(60)
Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem és a vizsgálat során gyűjtött információk lehetővé teszik annak becslését, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 378 uniós gyártó állította elő. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(61)
A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint nyolc uniós gyártó/gyártói csoport szerepelt a mintában és szolgáltatta a kért információkat. A mintában szereplő vállalatok a teljes uniós gyártás mintegy 24 %-át képviselik, helyzetük az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősül.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzések
(62)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. Az időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és ellenőrzésére az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg.
(63)
A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás. A mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek.
2. Uniós felhasználás
(64)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon történő értékesítésének mennyisége, a nem együttműködő gyártókra vonatkozó becslés és a TARIC-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok alapján állapították meg.
(65)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt. Jelentős növekedés volt 2011-ben, az uniós felhasználás azonban még mindig messze elmaradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában rögzített szintektől, amikor a felhasználás 2,2 millió tonnát tett ki.
1. táblázat
Felhasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem, Eurostat.
3. A Kínából érkező behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(66)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(67)
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalának mennyisége és piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
Importált mennyiség (tonna)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Piaci részesedés (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Forrás: Eurostat.
(68)
A Kínából származó behozatal mennyisége jelentősen csökkent az eredeti vizsgálatban rögzített szintekről (több mint 98 %-kkal az eredeti vizsgálati időszakot a felülvizsgálattal összehasonlítva). Ennek megfelelően, a kínai piaci részesedés is az eredeti vizsgálati időszak 26 %-áról a felülvizsgálati időszakban 0,5 %-ra csökkent. Ennek eredményeként a hivatalos kínai export szinte teljesen eltűnt az uniós piacról. Az ebben és a következő táblázatban szolgáltatott adatok nem tartalmazzák a három kínai exportáló gyártó exportvolumenét, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Exportvolumenük a figyelembe vett időszakban átlagban az érintett termék Kínából származó Unióba irányuló teljes exportjának a 30 %-át tette ki.
b) Importárak és áralákínálás
(69)
Az alábbi táblázat mutatja a Kínából származó behozatal átlagárát. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import átlagára 28 %-kal nőtt. Azonban okkal feltételezhető, hogy ezt az árat - amely több mint 250 %-kal magasabb, mint a kínai export átlagára az eredeti vizsgálati időszakban - a Kínából behozott nagyon csekély mennyiség miatt nem lehet érdemi mutatónak tekinteni. Valójában úgy tűnik azonban, hogy a magas dömpingellenes vámokat, a kis importvolumeneket és az együttműködő importőröktől begyűjtött bizonyítékokat figyelembe véve, a kínai gyártók által a felülvizsgálati időszakban exportált mennyiségek kis megrendelésekből és/vagy nagyon különleges terméktípusokból állhatnak, és ebből adódnak a magasabb árak.
3. táblázat
A Kínából származó behozatal átlagára
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
Átlagár (EUR/tonna)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Forrás: Eurostat.
(70)
Mivel a felülvizsgálatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártók közül egy sem működött együtt, valamint az egyéb kínai exportáló gyártóktól rendelkezésre álló korlátozott mennyiségű információ fényében úgy állapították meg a felülvizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékét, hogy az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a kínai behozatal Eurostat által rendelkezésre bocsátott exportárainak átlagával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(71)
Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban 12 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az Unió piacán. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból azonban tekintetbe kell venni, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett terméknek a kínai exportra vonatkozóan rögzített árai jóval magasabbak, mint az intézkedések hiányában lennének. Ennek alapján indokolt annak feltételezése, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék Kínából származó behozatala még mindig komoly árnyomást gyakorolhatna az uniós gyártókra.
4. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
4. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Tajvan
Importált mennyiség (tonna)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Ár (EUR/tonna)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Piaci részesedés (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importált mennyiség (tonna)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Ár (EUR/tonna)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Piaci részesedés (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thaiföld
Importált mennyiség (tonna)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Ár (EUR/tonna)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Piaci részesedés (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Egyéb harmadik országok összesen (16)
Importált mennyiség (tonna)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Ár (EUR/tonna)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Piaci részesedés (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Harmadik országok összesen (16)
Importált mennyiség (tonna)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Ár (EUR/tonna)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Piaci részesedés (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló import mennyisége kismértékben emelkedő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és követte a felhasználásra jellemző tendenciát. A vas és acél kötőelemek harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, és az uniós felhasználás körülbelül egyharmadát tette ki.
(73)
A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszakban általában stabilak, és az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt maradtak. Mindemellett a harmadik országok árai jelentősen magasabbak, mint azok az árak, amelyeket a kínai behozatal esetében rögzítettek az eredeti vizsgálat során. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból, a felülvizsgálati időszakban Kínából az Unióba behozott vas és acél kötőelemek árai, bár magasabbak voltak a harmadik országokból származó behozatal átlagárainál, nem tekinthetők reprezentatívnak.
(74)
Amennyiben külön-külön vizsgáljuk meg a harmadik országokat, egyértelmű, hogy jelenleg Tajvan a legjelentősebb külföldi szereplő az uniós piacon. Exportmennyisége 20 %-kkal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és az importok majdnem felét egymaga tartja a kezében az uniós piacon. Ha úgy véljük, hogy exportvolumene a felülvizsgálati időszakban 70 %-kkal magasabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban (jóllehet a felhasználás a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb), egyértelmű, hogy a Kínából származó behozatal jelentős részét felváltották a tajvani termékek. Meg kell jegyezni mindazonáltal, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani importvolumen csak a Kína által exportált volumen felét képviselte az eredeti vizsgálati időszakban, valamint hogy a tajvani átlagárak a felülvizsgálati időszakban közel a kétszeresét tették ki (+ 97,8 %) a kínai export átlagárainak az eredeti vizsgálati időszakban. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök továbbra is hasonlóan alacsony áron értékesítettek azokra az európai piacokra, ahol nem alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, mint például Horvátország esetében annak uniós csatlakozása előtt.
(75)
Ezenfelül Vietnamot és Thaiföldet is meg lehetne határozni olyan országként, amelynek előnye származott a kínai export megszűnéséből, mivel jelentős növekedést jegyeztek (70-80 %-os tartományban), bár sokkal kisebb mennyiségekről indultak.
(76)
Ráadásul figyelembe kellene venni, hogy a behozott termékek termékskálája a jelentések szerint jobban a szabványos termékekre fókuszál, mint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek.
(77)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően négy érdekelt fél állítása szerint a Bizottság azon megállapításából, hogy az uniós piacon a kínai importot részlegesen felváltotta a tajvani, thaiföldi és vietnami import, az a következtetés vonható le, hogy a Kínából várható behozatal szabványos termékekből áll majd, így azok nem állnak közvetlen versenyben az uniós gazdasági ágazat által előállított kifinomultabb termékekkel.
(78)
Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a harmadik országokból származó behozatal a jelek szerint valóban betöltheti a kínai exportőrök kieső piaci részesedését, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó jövőbeni importok valószínűleg nem okoznának kárt. Először is a (115) preambulumbekezdésben részletesebben ismertettek szerint az uniós gazdasági ágazat mind a szabványos, mind a speciális kötőelemeket előállító gyártókat magába foglal. Másodszor, vannak olyan jelek, miszerint a Kínából származó jövőbeni importok szintén állhatnak specializáltabb és kifinomultabb termékekből. A fejlesztési tervekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk, mint a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetsége (CFIA) elnökének beszéde (17), egyértelműen jelzik, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat változatosabb, összetettebb és felsőbb kategóriás termékek fejlesztését irányozza elő. A fenti érvet ezért el kell utasítani.
5. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(79)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(80)
A kárelemzés céljából az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét olyan mutatók alapján értékelték, mint a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás, átlagos egységárak, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek.
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(81)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék iránti kereslet nagymértékben függ az olyan ágazatoktól, mint például a gépjárműipar és az építőipar, valamint egyéb fogyasztási cikkek ágazata. Valójában, annak ellenére, hogy 2011 folyamán kismértékben nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban, összhangban a lassan növekvő kereslettel az európai gazdaságban.
5. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(82)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás szintén viszonylag stabilnak bizonyult, noha 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban némileg emelkedett. Azzal a ténnyel összhangban, hogy a termelés a 2010-2013 közötti időszakban stabil maradt, a kapacitáskihasználás is lényegében stabil maradt, egy 2011-es viszonylagos csúcsérték mellett.
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitáskihasználás (%)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
b) Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítései
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(83)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítésének volumene a 2010 és 2013 közötti, felhasználásra és termelésre jellemző tendenciák szerint alakult, csekély mértékű növekedéssel a figyelembe vett időszakban, a 2010 és 2011 közötti jelentős növekedés ellenére.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és növekedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(84)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil volt (amelynek kiszámításánál figyelembe vették a kapcsolatban álló felek számára történő értékesítéseket is), és a piac mintegy kétharmadát tette ki. Ez az eredmény összhangban áll az uniós felhasználásban bekövetkezett csökkenéssel, összehasonlítva egyrészt az eredeti vizsgálati időszakkal, másrészt a kínai importnak más forrásokból származó importtal történő felváltásával.
c) Foglalkoztatás és termelékenység
(85)
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazatot jellemző foglalkoztatás általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A 2011-ben jegyzett csekély mértékű növekedés összhangban van az abban az évben rögzített magasabb outputtal. Mivel a termelékenység is magasabb volt 2011-ben, ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a magasabb keresletre részben újabb munkaerő felvételével, részben a meglévő munkaerő outputjának növelésével reagált (túlórák). Amikor a következő években a volumen ismét csökkent, ezek a hatások is megszűntek, valamint a helyzet visszaállt a 2010-es szintre.
9. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
d) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(86)
A fenti (36) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a dömpingkülönbözetet Kína esetében nem lehetett kellő pontossággal kiszámítani, és ezért korlátozott jelentőségűnek kell tekinteni azt a megállapítást, hogy nem került sor dömpingre a felülvizsgálati időszakban. A kármutatók elemzése bebizonyította, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni. A kilábalás azonban lelassult a főbb downstream ágazatokra jellemző stagnáló kereslet miatt. Ezenfelül megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban észlelt viszonylag stabil körülmények a jelenlegi dömpingellenes védintézkedések mellett következtek be. Az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős hatással lenne az uniós gazdasági ágazatra.
e) Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költségek
(87)
A mintába felvett uniós gyártók független vevők esetében az Unióban alkalmazott átlagos értékesítési árai 2010 és 2013 között 8 %-kal nőttek, miután relatív csúcsot értek el 2012-ben. Az átlagos értékesítési ár általában képes fedezni a termelési költséget és csekély profitot garantálni az uniós gazdasági ágazat számára.
10. táblázat
Értékesítési árak és költségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Forrás: kitöltött kérdőívek.
f) Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(88)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:
11. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
1,5
1,1
2,0
3,6
Pénzforgalom (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Beruházások (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
A beruházások megtérülése (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(89)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék független vevőknek az Unióban történő értékesítéséből származó, adózás előtti haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak folyamán igen alacsony haszonkulcsot alkalmaztak, ami egyes uniós gyártók esetében negatív volt; érdemes megjegyezni különösen azt, hogy a haszonkulcs figyelembe vett időszak egyetlen évében sem érte el az eredeti vizsgálati időszakban jegyzett szintet (4,4 %). Az értékesítés és termelés stabil trendje, valamint az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése ellenére a haszonkulcs e gazdasági ágazat esetében még mindig viszonylag alacsony. Különösen ki kell emelni, hogy 2011-ben a haszonkulcs igen alacsony volt annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene elérte a figyelembe vett időszakban a legmagasabb szintjét. E tényezők aggodalomra adnak okot az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott haszonkulcsok jövőbeli alakulását illetően, a gazdasági helyzet további stagnálása esetén. Azt is meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakban a haszonkulcs szintén mindig az eredeti vizsgálatban jelzett célnyereség alatt maradt.
(90)
A pénzforgalom, amely a gazdasági ágazat arra való képességét jelenti, hogy tevékenységeit maga finanszírozza, pozitív volt az egész figyelembe vett időszak alatt. Ez a mutató azonban csak 2012-ben javult, és jelentős, 17 %-os csökkenést mutatott a felülvizsgálati időszakban. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.
(91)
A beruházások szintje viszonylag magas és stabil maradt a figyelembe vett időszakban, egy 2011-es csúcsérték mellett. A beruházások megtérülése - a befektetés nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal kifejezve, a haszonkulcshoz hasonló trendet követ. Ez a mutató ezért szintén eléri a csúcsértékét a felülvizsgálati időszakban. Ezt a jelet ambivalensnek lehet értelmezni, mivel egyrészt a figyelembe vett időszakban feljegyzettek közül az egyik legmagasabb haszonkulcsot tükrözi, másrészt azonban a beruházások alacsony szintjét is tükrözi, amely annak a jele, hogy az ágazat gazdasági kilátásai továbbra is bizonytalanok.
(92)
A fentiek fényében azt a következtetést lehet levonni, hogy bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, az - a beruházások kivételével - még nem érte el az eredeti vizsgálati időszak szintjeit.
g) Készletek
(93)
Az együttműködő uniós gyártók zárókészleteinek szintje szorosan követte a termelésben és értékesítésekben már megfigyelt trendeket, egy meglehetősen stabil trenddel és egy 2011-es relatív csúcsérték mellett. Figyelembe véve emellett, hogy az Unióban a hasonló termékek előállítása főként rendelés alapján történik, a készletek szintje nem tekinthető érdemi mutatónak.
12. táblázat
Zárókészletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek (tonna)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Forrás: kitöltött kérdőívek.
h) Munkaerőköltségek
(94)
A foglalkoztatottak átlagbére a figyelembe vett időszakban minden évben 4 %-os folyamatos növekedést mutatott. Ez a növekedés azonban az inflációhoz való igazítással, valamint kisebb mértékben az túlóra igénybevételével magyarázható (ahogy ezt 2011-ben az egy alkalmazottra jutó termelékenység növekedése is mutatta).
13. táblázat
Munkaerőköltségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(95)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó termékek importja az eredeti intézkedések 2009-ben történt bevezetését követően csaknem teljesen eltűnt az uniós piacról. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a termelése, az értékesítési volumene és a piaci részesedése megfelelő és stabil szintet érjen el. Másrészt a nyereségesség még mindig alatta marad az eredeti vizsgálati időszakban elért szinteknek, valamint az ágazatra vonatkozó célnyereségnek.
(96)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Azonban a felhasználás lassú növekedésének betudhatóan, továbbá amiatt, hogy a haszonkulcs továbbra is alacsonyabb a hosszú távú életképességhez szükségesnél, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékenynek tekinthető.
(97)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azzal érvelt, hogy annak a ténynek, hogy a Bizottság következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszakban, az intézkedések megszüntetéséhez kellene vezetnie. A Bizottság valóban megállapította, hogy nem állt fenn jelentős kár a felülvizsgálati időszakban. Az intézkedések kiterjesztésére vonatkozó határozat azonban nem a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett jelentős káron, hanem a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokon alapul, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(98)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
(99)
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a szabad kapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint Kína árpolitikájára összpontosított. A kínai exportőrök együttműködésének hiányában az elemzés a rendelkezésre álló tényeken alapul, amely a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szolgáltatott statisztikákat (az Eurostat statisztikái és kínai kereskedelmi statisztikák), valamint a gazdasági ágazatra vonatkozó dokumentumokat (mint például a CFIA elnökének a fenti (78) preambulumbekezdésben említett beszéde) tartalmaz.
2. Az uniós felhasználás
(100)
Az (64) és (65) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az érintett termék felhasználása az Unióban általánosan stabil tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor a felhasználás a felülvizsgálati időszakban még mindig mintegy 20 %-kkal alacsonyabb az eredeti vizsgálati időszak válságot megelőző szintjével összehasonlítva. Az érintett termék felhasználásában bekövetkezett visszaesés a járműipar és az építőipar csökkenő termelésének tulajdonítható, valamint a fogyasztási cikkek egyéb olyan ágazataiban tapasztalható visszaesésnek, amelyekben az érintett termék felhasználása jelentős (elektronikai és háztartási készülékek, bútor, stb.). Ez esetben ezért úgy tekinthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a rendkívül alacsony árú kínai import visszatérése hirtelen és drámai hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek az importok várhatóan áralákínálással járnának, és mindenképpen leszorító hatást gyakorolnának az uniós árakra, továbbá torzítanák a piaci versenyt. Ennek következtében valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje, valamint Kína árpolitikája
(101)
A (44) preambulumbekezdésben leírtak szerint a vas és acél kötőelemek kínai termelési kapacitása 2012-ben 6,6 millió tonnát tett ki. Meg kell jegyezni, hogy a 2012-es évet a kínai kötőelemgyártó ágazat nehéz évnek tekintette, mivel számos gazdasági tényező (infláció, a kínai gazdaság lassulása és az euróövezet válsága) kedvezőtlen hatása miatt ez volt 2000 óta az első év, amikor a kínai termelési kapacitás csökkenést mutatott (a 2011-es 6,8 millió tonnáról).
(102)
Mindenesetre a jövőbeni forgatókönyvektől (stagnálás vagy növekedés) függetlenül azt is meg kell jegyezni, hogy még a jelenlegi 6,6-6,8 millió tonnás kínai termelési kapacitást is csak 75 %-ban használták ki a 2010 és 2012 közötti években. Ez szabad kapacitást (1,6-1,7 millió tonna) hagy Kínában, amely már most is rendkívül magas, és pontosan ugyanolyan nagyságrendű, mint az uniós piacon ugyanebben az években rögzített teljes felhasználás.
(103)
A figyelembe vett időszakban a vas és acél kötőelemek Kínából származó globális exportja a 2,2-2,6 millió tonnával viszonylag stabil volt, amely a kínai értékesítések 40-50 %-ának felelt meg. Egyértelmű tehát, hogy az export a kínai kötőelemgyártók tevékenységének fontos részét teszi ki. A CFIA által az ágazattal kapcsolatosan közölt fejlesztési tervek szerint, a várhatóan emelkedő kereslet a hazai piacon valószínűleg ahhoz vezet, hogy az exportok részesedése a termelés 30-40 %-os szintjére csökken. Ezt a csökkenést azonban a termelési kapacitásban bekövetkezett általános növekedés tükrében kell vizsgálni a (101) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint, továbbá azt a tényt figyelembe véve, hogy ez a szabad kapacitás az uniós felhasználással azonos mértékű. Ezenfelül a CFIA előrejelzése semmiféle időkeretet nem ad meg a kínai export exportrészesedésének csökkenésére vonatkozóan, sem konkrét jelzést nem ad arról, hogy ez az átállás már megkezdődött volna. Ennek következtében a CFIA által közölt fejlesztési tervet túlságosan homályos és meghatározhatatlan programnak kell tekinteni, különösen, ha az intézkedések esetleges lejártával állítjuk szembe, amelyek azonnali hatással járnának. A terv megléte ezért ebben a szakaszban nem befolyásolhatja a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetéseket, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(104)
Jelenleg a kínai jelenlét az uniós piacon nagyon korlátozott és nem haladja meg a 0,5 %-os piaci részesedést a volumen szempontjából. Az uniós piac azonban továbbra is vonzó a kínai gyártók számára, tekintettel az uniós piac magasabb áraira. Ezt igazolhatják a kínai exportáló gyártóknak az uniós dömpingellenes intézkedések kijátszására irányuló kísérletei. A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a magatartás már azt eredményezte, hogy kiterjesztették az intézkedéseket a Malajzián keresztül folytatott kínai exportra.
(105)
Emellett az exportorientált kínai ágazat egyre több problémával szembesül, hogy megtalálják a csatornákat hagyományos exportpiacaikhoz, mivel azok közül egyre többen vezettek be a közelmúltban dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó vas és acél kötőelemek különböző típusainak exportjára a (47) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően.
(106)
Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export nagy része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki.
(107)
Végezetül, tekintettel a kínai exportárakra, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet nagyon magas szintjét állapította meg, amelyet a kínai exportőrök exportárai alapján számították ki. A Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében - Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően - Horvátországba irányuló exportárak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is meglehetősen hasonló. Ezenfelül a kínai kötőelemek exportjával szemben egyéb harmadik országok által meghozott piacvédelmi intézkedések megerősítik, hogy folytatódott a kínai exportáló gyártók tisztességtelen árképzési magatartása és az nem korlátozódott csak az uniós piacra.
4. Következtetés
(108)
A vizsgálat megállapításai számos olyan elemre mutattak rá, amely aggodalomra ad okot, beleértve a Kínában meglévő nagymértékű szabad kapacitást, a világszerte folytatódó dömpinget és ár alatti értékesítési gyakorlatot, a termelési kapacitás tervezett fejlesztését, a termékskálát és a termékek összetettségét Kínában, valamint a növekvő kereskedelmi akadályokat az egyéb fő harmadik országbeli piacokon. Másrészt az uniós felhasználás az elmúlt 5 évben stagnált, mivel alacsony volt a kereslet számos downstream ágazatban. Ez az uniós gazdasági ágazat kiszolgáltatott állapotához vezetett, amelyet bizonyos fokú szabad kapacitás, alacsony nyereség és üzleti bizonytalanság jellemez (amelyről különösen a csökkenő beruházások tanúskodnak). E forgatókönyv szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűséggel a kínai dömpingelt behozatal hirtelen újbóli megjelenéséhez vezetne, és ez az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, amely miatt az uniós gazdasági ágazatot ismét kár érné.
(109)
A felek azt állították, hogy az uniós ágazat megkétszerezte nyereségét és pénzforgalmát a 2010-es évhez viszonyítva és ezért nyereségét nem lehet alacsonynak minősíteni. Ezenfelül a megfigyelések szerint az uniós gazdasági ágazat nem igényel további beruházásokat, mivel a múltban jelentős mértékű beruházásokat hajtottak végre.
(110)
Bár az uniós gazdasági ágazat valóban megkétszerezte nyereségét, az utóbbi alacsonyabb maradt mind az eredeti vizsgálati időszakban realizált nyereségnél (4,4 %), mind az 5 %-os célnyereségnél. Ugyanezen érvelés vonatkozik a pénzforgalomra, amely 14 %-kkal az eredeti vizsgálati időszak szintje alatt maradt. Végezetül az uniós gazdasági ágazat életképessége a korszerű gépekbe és szélesebb termékskálába való folytatódó beruházásoktól függ. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasítja.
(111)
Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenlegi piaci helyzetben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítményében bekövetkezett ideiglenes javulás gyorsan rosszabbra fordulna. A fentiekben kifejtettek szerint a körülmények rendkívül kedveznének a Kínából az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős mennyiségű behozatal növekedésének. Ez feltehetően aláásná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető dömpingelt behozatal nyomást gyakorolhatna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat veszíthetne piaci részesedéséből, ami ennek következtében hátrányosan érintené az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan pénzügyi teljesítményét. Emlékeztetni kell, hogy az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakában (2003. január 1.-2007. szeptember 30.), azaz a dömpingellenes intézkedések bevezetése előtt az uniós gazdasági ágazatnak korlátoznia kellett a termelését az érintett termék bizonyos szegmenseiben a Kínából származó nagy mennyiségű import miatt (18). Ez negatív hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra és a nyereségességre.
(112)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésében a kínai export mennyiségi hatását és annak az intézkedésekkel való viszonyát. Az érdekelt fél azzal érvelt, hogy:
i.
a kínai importot más forrásokból származó importtal váltották fel; ezeket az importokat az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon értékesítették és mindamellett az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár,
ii.
az intézkedések szintjének csökkenése a WTO-ajánlások végrehajtását követően nem eredményezte az uniós piacra irányuló kínai importvolumen növekedését;
iii.
a Kínából származó más típusú kötőelemek importja, amely nem tartozott a dömpingellenes intézkedések hatálya alá, 2009-től, az eredeti intézkedések bevezetésétől kezdődően szintén komoly visszaesést mutatott az importvolumen terén;
iv.
a kínai hazai piacon jelentkező növekvő keresletre tekintettel az uniós piacra irányuló kínai export jövőbeni növekedésének valószínűsége korlátozott; továbbá
v.
a kötőelemek kínai piaca és egyéb ázsiai piacai tovább fognak bővülni, amely csökkenti az Unióba irányuló kínai export jelentős növekedésének valószínűségét.
(113)
Ezen érvekre válaszul meg kell jegyezni, hogy:
i.
a kínai import valószínű káros hatását nem lehet az olyan harmadik országokból származó import hatásával összehasonlítani, mint Tajvan, Vietnam és Thaiföld. Valóban, ahogy azt a fenti (74) preambulumbekezdés is jelzi, bizonyos tények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök továbbra is értékesítettek a horvát piacon (az ország uniós csatlakozását megelőzően) ahhoz hasonló átlagárakon, mint amelyeket az eredeti vizsgálatban jegyeztek; ezért ezek az árak jóval alacsonyabbak, mint ezekből a harmadik országokból jelentett árak a felülvizsgálati időszak folyamán. Ezenfelül, a (115) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gazdasági ágazat jelentős mennyiségeket értékesít mind szabványos, mind speciális termékekből, és ezért valószínű, hogy a kínai export (amely mind szabványos mind speciális termékekből áll) képes lesz kárt okozni a hatályban lévő vámtételek megszüntetése esetén;
ii.
a hatályban lévő vámtételek szintjének korlátozott mértékű - nevezetesen a módosítást megelőző 85 %-ról az azt követő 74,1 %-ra történő - csökkentését figyelembe véve a WTO-ajánlások végrehajtását követően, nem volt várható a Kínából származó import jelentős növekedése;
iii.
az intézkedés hatálya alá nem tartozó kötőelemek importmennyiségében bekövetkezett állítólagos csökkenést nem támasztják alá rendelkezésre álló statisztikai adatok. A 2009-2013 közötti időszakban a stabil havi 20-30 ezer tonnás mennyiséget fenntartották, miközben az intézkedések hatálya alá tartozó kötőelemek importvolumene 2009 februárjában azonnal visszaesett a havi 60 ezer tonnáról egy szinte nem létező szintre;
iv.
a kínai hazai értékesítések exportértékesítésekkel szembeni mennyiségi arányának várható, a kínai hazai kereslet növekedését tükröző változását ellensúlyozni fogja a teljes kínai termelési kapacitás növekedése a (101) preambulumbekezdésben ismertettek szerint; valamint
v.
az az állítás, hogy a kötőelemekre vonatkozó ázsiai kereslet növekszik, elavult forrásokon alapul, amelyek azzal számoltak, hogy a kötőelemekre vonatkozó globális kereslet mértéke 83 milliárd USD lesz 2016-ban. A Fastener Industry News Inc. által 2014 decemberében közzétett új piackutatási eredmények (19) a világpiaci keresletet 81 milliárd USD-re teszik 2018-ban, így kisebb növekedést irányoznak elő hosszabb időszakra kivetítve. Ráadásul a kereslet növekedése az ázsiai-csendes-óceáni térségben együtt jár a kapacitás növekedésével a Kínán kívüli egyéb harmadik országokban (pl. Indonézia, Malajzia, Thaiföld és Vietnam). Ezenfelül a kötőelemekre vonatkozó további termelési kapacitás kialakítása előtt viszonylag alacsony belépési korlátok állnak (idő, tőke és know-how szempontjából) és ezért az ellátás viszonylag gyorsan reagálhat a növekvő keresletre.
Ezért a fenti érveket el kell utasítani.
(114)
Ugyanez az érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzése nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a Kínából származó alacsony kategóriájú termékek nem gyakorolhatnak az ár tekintetében nyomást a felső kategóriás termékekre, amelyet főleg az uniós gyártók állítanak elő.
(115)
Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell arra, hogy az uniós termelés lefedi a kötőelemek teljes skáláját, míg egyes vállalatok különleges típusokra összpontosítanak (szabványos vagy speciális), mások a teljes termékkört kínálják. A mintába vett vállalatokban különösen az értékesítések jelentős részét a szabványos kötőelemek teszik ki és közülük három esetében az értékesítések többsége a felülvizsgálati időszakban a szabványos termékekből állt. Ezért egyértelműen hibás az az állítás, hogy az európai gazdasági ágazat csak speciális vagy felső kategóriás kötőelemeket állítana elő és ezért védve lenne a Kínából származó kárt okozó behozataltól, mivel ennek ellentmond a vizsgálat során gyűjtött és megvizsgált bizonyíték. Ezenfelül az is ismert, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat előirányozza a felső kategóriás termékek fejlesztését, amint azt a (78) preambulumbekezdés ismerteti. Ezért nagyon valószínű, hogy a jövőbeni kínai export termékösszetétele ugyanígy magában fogja foglalni a teljes skálát az alacsonytól a felső kategóriás termékekig, valamint az uniós gazdasági ágazat egésze érezni fogja az árnyomást, amely hatással lesz a termelési kapacitás kihasználtságára. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(116)
Végezetül két másik érdekelt fél felvetette azt az érvet, hogy a Bizottság az elemzésében hibásan feltételezte, hogy a Kínából származó termékek árai ugyanolyan alacsonyak lesznek, mint az eredeti vizsgálatban. A szóban forgó felek szerint nem ez lenne a helyzet, mivel jelentős emelkedés következett be a Kínában jegyzett árak terén, főleg a nyersanyagok és a munkaerő költségeinek növekedése, valamint a környezeti normák fejlődése miatt. Ennek következtében az esetleges áralákínálás alacsonyabb lesz és nem igazolja az intézkedések ilyen magas szinten történő kiterjesztését.
(117)
Eltekintve attól, hogy az intézkedések szintjét nem lehetett megváltoztatni egy hatályvesztési felülvizsgálat keretében, továbbá a kínai belföldi árakat és költségeket megbízhatatlannak tekintették az eredeti vizsgálatban annak eredményeként, hogy a kínai gyártók nem kapták meg a piacgazdasági elbánást, a következőket kell figyelembe venni. Először is, a kínai gyártók együttműködésének hiánya nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy ellenőrizze költségeiket és a Kínában állítólag bekövetkezett változásokat. A szóban forgó érdekelt felek beadványaikban nem szolgáltattak semmilyen bizonyítékot vagy megalapozott tényt. Másodszor hivatkozás történt a Horvátországban az ország uniós csatlakozását megelőzően megfigyelt árak szintjére, amely egyértelműen azt jelezte, hogy a kínai exportőrök továbbra is ahhoz hasonló árakat számítottak fel, mint az eredeti vizsgálat folyamán (lásd a (74) preambulumbekezdést). Ezért a fenti érvet el kellett utasítani.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(118)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(119)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(120)
A fenti (108) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára előnyös lenne az intézkedések fenntartása, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. Az importőrök érdeke
(121)
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Azonban csak két importőr működött együtt a vizsgálatban és töltötte ki a Bizottság kérdőíveit. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. Továbbá, a két együttműködő importőr közül egyik sem ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztését, habár megkérdőjelezték azok magas szintjét. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott hatályvesztési felülvizsgálat nem vezethet az intézkedések szintjének módosításához. A fentiek figyelembevételével, valamint általánosságban az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével.
(122)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél, nevezetesen a kötőelemek uniós forgalmazóinak két szövetsége azt állította, hogy a hatályos vámok ilyen magas szinten való bevezetése nem eredményezte a tisztességes verseny helyreállítását az uniós piacon, hanem inkább azt akadályozta meg, hogy a kínai import belépjen az uniós piacra. Ezek az érdekelt felek azt állították, hogy az intézkedések bármiféle kiterjesztése az uniós felhasználók és importőrök nemzetközi beszerzési lehetőségeinek további szűkülését eredményezné. Ezen érvelésre válaszul először is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem azért vezették be, hogy megakadályozzák vagy elzárják az importot a megcélzott országból, hanem elsősorban a tisztességes piaci verseny helyreállítása érdekében. A hatályos vámok szintje a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításának eredménye, amelyet az eredeti vizsgálatban tett megállapítások alapján határoztak meg. Másodszor, a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a hatályban lévő vámtételek korlátozzák az ellátási forrásokat az uniós piacon. A rendelkezésre álló importstatisztikák azt mutatják, hogy a harmadik országokból származó import növekedett a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését követően. A vizsgálat nem állapított meg olyan elemeket, amelyek arra utaltak volna, hogy ezek a tendenciák nem maradnak fenn a jövőben. Ezért a fenti érveket el kellett utasítani.
(123)
Ráadásul ezen szövetségek egyike kijelentette, hogy bár az eredeti intézkedéseket nem tekinti teljes mértékben megfelelőnek és azok radikális és szükségtelen torzulásokat okoztak a kötőelemek piacán, azok hirtelen megszüntetése ugyanolyan károsnak bizonyulna, mint eredeti bevezetésük. Ez azt jelzi, hogy a kötőelemek forgalmazói képesek voltak ellátási láncaikat kiigazítani, tekintettel a hatályos intézkedésekre.
4. A felhasználók érdekei
(124)
Bár a felhasználók nem működtek együtt, ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat és az importőrök által szolgáltatott információkból lehetséges volt a felhasználók nézeteinek és álláspontjának azonosítása. Úgy tűnik, hogy a felhasználókat először is két kategóriába lehet sorolni: felső kategóriás termékeket felhasználók, akiknek nagyon magas minőségi elvárásoknak megfelelő kötőelemekre van szükségük, valamint egyéb felhasználók. A felső kategóriás termékeket felhasználók rendes esetben beszerezhetik a számukra szükséges termékeket az uniós gyártóktól, valamint egyes magasan specializált exportáló gyártóktól. Másrészt az egyéb felhasználók kategória (amely magában foglalhatja a felső kategóriás termékek azon felhasználóit is, akiknek kisebb igényeket támasztó alkalmazásokhoz olcsóbb termékekre van szükségük) a felhasználók azon kategóriáját jelenti, akik rendes esetben a kínai termékeket vették igénybe. A felhasználók e kategóriáját rendes esetben az importőrök szolgálják ki, és az együttműködő importőröknél tett látogatás folyamán gyűjtött vélemények szerint a felhasználók e kategóriájának szükségleteit jelenleg kellőképpen kielégíti az egyéb országokból, mint Tajvan, Thaiföld és Vietnam érkező behozatal. E rekonstrukció alapján, és tekintettel arra is, hogy egyetlen felhasználó sem döntött úgy, hogy részt vesz a jelenlegi vizsgálatban, arra lehet következtetni, hogy az intézkedések kiterjesztése nem lenne ellentétes a felhasználók érdekével, mivel úgy tűnt, azok jól és következmények nélkül alkalmazkodtak a Kínából származó kötőelemekre vonatkozó intézkedések fennállásához.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(125)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(126)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(127)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel módosított 91/2009/EK rendelettel a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(128)
Amint azt a fenti (3) preambulumbekezdésben vázoltuk, az érintett termék Kínából származó behozatalára elrendelt, hatályos dömpingellenes vámokat kiterjesztették a Malajziában feladott azonos termék behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. Az érintett termék behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (3) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Malajziából feladott kötőelemek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól a 723/2011/EU rendelet alapján mentességet élvező exportáló gyártóknak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia.
(129)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentse az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(130)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (TARIC-kódok: 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 és 7318220098) KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok, (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
54,1
A928
Minden más vállalat
74,1
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Malajziában feladott - függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be -, (jelenleg a 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095 TARIC-kódok alá besorolt) azonos vas és acél kötőelemek- behozatalaira. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
(5) E cikk (4) bekezdésében kifejezetten említett vállalatok számára meghatározott mentességek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (4) bekezdésével elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.