РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 307/2014 НА СЪВЕТА
от 24 март 2014 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена или консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд. Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 % и 12,9 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) Съветът измени действащите мерки по отношение на един производител износител и, съответно, размера, приложим за „всички останали дружества“, който впоследствие варираше в границите от 3,1 % до 14,3 %.
(3)
След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Съветът, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013 (4), остави в сила митото в границите от 3,1 % до 14,3 %.
2. Искане за преразглеждане
(4)
Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Искането беше подадено от River Kwai International Food Industry Co. Ltd. („заявителя“), производител износител от Тайланд.
(5)
Искането е с обхват, ограничен до проверка на дъмпинга, що се отнася до заявителя.
(6)
В искането си заявителят представи prima facie доказателства, че що се отнася до дъмпинга от негова страна, обстоятелствата, въз основа на които са наложени действащите мерки, са се променили и тези промени са с траен характер.
(7)
Заявителят твърди по-специално, че промените в обстоятелствата са във връзка с продуктовата гама, която той предлага, и че те имат пряко отражение върху производствените разходи за тази гама. При сравнение на цените на заявителя на вътрешния пазар с експортните му цени за ЕС се установи, че дъмпинговият марж е по-нисък от настоящото равнище на мерките.
3. Започване на частично междинно преразглеждане
(8)
След консултации с Консултативния комитет Комисията заключи, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на частично междинно преразглеждане, ограничено до проверка на дъмпинга, що се отнася до заявителя. На това основание Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5) на 14 февруари 2013 г. („известието за започване на преразглеждане“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
4. Разследван период в рамките на преразглеждането
(9)
Разследването на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
5. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата износител, както и сдружението на производителите от Съюза (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux - AETMD) за започването на междинното преразглеждане.
(11)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(12)
Представените от AETMD писмени коментари бяха разгледани и - където това беше уместно - взети предвид.
(13)
С цел получаване на необходимата информация за своето разследване Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на посочения за целта срок.
(14)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за установяването на дъмпинга. Комисията проведе посещение за проверка в помещения на заявителя в Банкок и Канчанабури, Тайланд.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Продуктът, предмет на преразглеждане, е същият като определения в първоначалното разследване и разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, а именно сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
2. Сходен продукт
(16)
Както беше установено в рамките на първоначалното разследване и потвърдено при преразглеждането с оглед изтичане срока на действие на мерките, сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
1. Определяне на нормална стойност
(17)
В съответствие с първото изречение от член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред установи дали общите продажби на сходния продукт, които заявителят е реализирал на вътрешния пазар през РПП, са представителни. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт представлява поне 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през РПП.
(18)
Беше установено, че общите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни.
(19)
Впоследствие Комисията идентифицира онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(20)
За всеки от тези видове на продукта Комисията установи дали продажбите на вътрешния пазар са в достатъчна степен представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти по време на РПП представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(21)
Комисията установи, че при всички видове на продукта, продавани за износ за Съюза, продажбите на заявителя на вътрешния пазар са били в представителни количества.
(22)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на РПП с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(23)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни, или не, ако:
-
обемът на продажбите на вида на продукта, продавани по нетни продажни цени, равни или по-големи от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
-
среднопретеглените продажни цени на този вид на продукта са равни или по-големи от производствените разходи за единица продукция.
(24)
Анализът на Комисията на продажбите на вътрешния пазар показа, че повече от 90 % от тях са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи за единица продукция. В съответствие с това нормалната стойност беше изчислена като среднопретеглена стойност от цените на всички продажби на вътрешния пазар през РПП.
2. Определяне на експортната цена
(25)
Всички продажби от страна на заявителя за износ в Съюза са пряко за несвързани клиенти в Съюза или Тайланд. Поради това експортната цена беше определена въз основа на платените или платимите цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3. Сравнение
(26)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на база цената франко завода.
(27)
Където беше оправдано, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(28)
Когато беше приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите, разходите за обслужване на кредити и банковите такси.
(29)
Заявителят поиска корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент за разликата в стойността на марката, когато продуктът се продава с марка на заявителя на вътрешния пазар и на пазара на Съюза. Заявителят твърди, че стойността на неговата марка е по-висока на тайландския пазар, отколкото на пазара на Съюза. За да обоснове твърдението си, заявителят се позова на корекциите, допуснати при първоначалното разследване и при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(30)
Положението, в което се намира заявителят при настоящото междинно преразглеждане, обаче е различно от това на останалите производители износители, за които са допуснати корекции при първоначалното разследване и при разследването за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Корекциите, направени при първоначалното разследване и при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, изрично касаят производителите износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, докато тези на пазара на Съюза са с марката на търговците на дребно. При настоящото междинно преразглеждане продажбите на заявителя и на вътрешния пазар, и на пазара на Съюза са с неговата собствена марка. Освен това корекциите, допуснати при първоначалното разследване и при разследването за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, касаят маржа на печалба при изграждане на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент. При настоящото междинно преразглеждане обаче нормалната стойност е въз основа на действителните цени при продажбите на заявителя на вътрешния пазар.
(31)
Що се отнася до твърдението, че марката няма собствена стойност, когато се продава на пазара на Съюза, вносителят на разглеждания продукт, който носи марката на заявителя, се специализира във вноса на хранителни продукти от конкретни марки, по-специално от Азия. Заявителят не успя да разясни защо продажбите на този конкретен вносител биха имали по-ниска стойност в сравнение със стойността на марката на вътрешния пазар на заявителя, нито да представи доказателства за това. Поради това Комисията заключи, че заявителят не е доказал, че твърдяната разлика в стойността на марката има отражение върху цените или съпоставимостта им.
(32)
Заявителят поиска същата корекция да бъде направена и по член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Тъй като той обаче не можа да докаже, че твърдяната разлика има отражение върху цените или съпоставимостта на цените, корекцията не може да бъде приета и по тази разпоредба.
(33)
Поради това искането за корекция по член 2, параграф 10, букви г) и к) се отхвърля.
(34)
Като се позовава на член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, заявителят претендира също така за корекция за покрита от държавата отстъпка от експортната такса. Заявителят получава сума от държавата, когато разглежданият продукт се продава за износ, включително на пазара на Съюза.
(35)
Заявителят доказа, че сума, еквивалентна на по-малко от 0,5 % от стойността по фактура, му е платена за износ за пазара на Съюза. В съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче, ако са изпълнени условията, определени в същия член, корекция се прави в нормалната стойност, а не в експортната цена, както твърди заявителят. Освен това разследването показа, че не може да се установи наличието на пряка връзка между плащането, което е получил заявителят по отношение на разглеждания продукт, в случаите, когато той се изнася за Съюза, и вносните такси за суровините, физически вложени в него.
(36)
Заявителят претендира за същата корекция и по член 2, параграф 10, буква к). Тъй като заявителят обаче не успя да докаже наличието на връзка между отстъпката от експортната такса и ценообразуването на разглеждания изнасян продукт, претенцията не може да бъде приета.
(37)
Поради това искането за корекция по член 2, параграф 10, букви б) и к) за отстъпката от експортната такса се отхвърля.
4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
Среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(39)
Въз основа на горното беше установено, че среднопретегленият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза без платено мито, е 3,6 %.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(40)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали са се променили обстоятелствата, въз основа на които беше определен сегашният дъмпингов марж, и дали тази промяна е с траен характер.
(41)
В искането си за преразглеждане заявителят говори за промени в продуктовата гама, която предлага, и че те имат пряко отражение върху производствените разходи за тази гама. При разследването беше потвърдено, че поради корпоративното си преструктуриране заявителят вече не произвежда и продава определени продукти, които е произвеждал и продавал към момента на първоначалното разследване, и че тази промяна е оказала въздействие върху производствените разходи за разглеждания продукт.
(42)
AETMD коментира, че преструктурирането, извършено от заявителя, може да не е с траен характер, тъй като лесно може да се направи връщане към предходната ситуация.
(43)
Възможно е, наистина, ръководството на заявителя - при желание - да се върне към ситуацията преди преструктурирането. Няма обаче доказателства, които да сочат, че решението на заявителя да преструктурира и оптимизира търговската реализация на продуктите на групата между дружествата от групата не е с траен характер. Освен това преструктурирането вече е било завършено към 2009 г., което показва, че новата корпоративна структура е с траен характер.
(44)
След оповестяването на заключенията AETMD отново изказа твърдението, че промяната, въз основа на която е започнато преразглеждането, не може да се счита за промяна с траен характер. По-конкретно AETMD постави под въпрос въздействието, оказано от вътрешната реорганизация на групата, върху производствените разходи, като изказа твърдението, че разходите в групата могат просто да бъдат преразпределени с цел да се намали нормалната стойност. Поради тази причина не може да се счита, че новите производствени разходи са с траен характер. AETMD отбеляза също така, че дъщерното дружество, отговарящо за производството и продажбите на пресни продукти, е с един и същ адрес като заявителя. AETMD изказа твърдението, че това е още една индикация, че реорганизацията не е задълбочена и трайна.
(45)
В отговор на твърденията на AETMD, изложени в съображение 44, заявителят подчерта, че реорганизацията е предполагала също така усъвършенствана система за осчетоводяване на разходите, благодарение на която са били идентифицирани и отстранени местата, в които се наблюдават затруднения, с цел да се оптимизира производството и да се намалят производствените разходи. Заявителят подчерта също така, че всяко едно връщане към ситуацията преди реорганизацията от 2009 г. на настоящия етап би било изключително сложен процес, тъй като дружеството майка - Agripure Holding PLC, се котира на тайландската фондова борса.
(46)
Рисковете от потенциално връщане към ситуацията преди реорганизацията вече бяха разгледани в съображение 43.
(47)
Освен това с цел проверка на точността на твърденията от искането за започване на настоящото разследване Комисията направи сравнение на производствените разходи за видовете на продукта, изнасяни за Съюза, по време на първоначалното разследване (т.е. преди реорганизацията, извършена от заявителя през 2009 г.) и по време на РПП. При това сравнение се потвърди, че производствените разходи за единица продукция са се променили в значителна степен. Установената разлика в производствените разходи за единица продукция излиза извън простото преразпределение на разходите и се дължи на реално намаляване на косвените производствени разходи, например постоянните разходи при производството и разходите за труд.
(48)
Що се отнася до това, че заявителят и неговото дъщерно дружество имат един и същ адрес, това е обичайна бизнес практика. Освен това по време на посещението за проверка в помещенията на заявителя Комисията констатира, че производствените линии и съхраняваната на склад готова продукция в помещенията отговаряха на производството на сладка царевица; нямаше видими следи от производство и съхранение на склад на пресните продукти, продавани от дъщерното дружество.
(49)
С оглед на аргументите, изтъкнати от AETMD и от заявителя, и след установяване на фактическия спад в производствените разходи за единица продукция, настъпил между първоначалното разследване и РПП, аргументът на AETMD трябваше да бъде отхвърлен.
(50)
AETMD съобщи също така, че заявителят планира през 2013 г. да увеличи производствения си капацитет с около 40 %. Според AETMD този факт противоречи на твърдението на заявителя, че новите, ревизирани производствени разходи (след преструктурирането) са с траен характер.
(51)
При разследването действително беше потвърдено, че заявителят е в процес на увеличаване на производствения си капацитет. Въздействието на увеличения капацитет е един от факторите, въз основа на които в преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките (6) беше заключено, че е налице риск от продължаване на дъмпинга.
(52)
След оповестяването на заключенията AETMD отново изказа твърдението, че инвестициите в нов производствен капацитет несъмнено ще имат отражение върху производствените разходи и поради това преобладаващите производствени разходи, спрямо които в настоящото преразглеждане са сравнени цените на вътрешния пазар (вж. съображение 24), не са с траен характер. AETMD е направила по-специално изчисление въз основа на налични източници, въз основа на което заключава, че общите разходи ще нараснат спрямо сегашните поради увеличените амортизации с около 10 %.
(53)
Заявителят не опроверга твърдението на AETMD относно увеличените амортизационни разходи сами по себе си, но подчерта, че те ще бъдат компенсирани от увеличените общи приходи (благодарение на увеличените продажби) и от спада в другите разходи вследствие на по-голямата степен на автоматизация.
(54)
Както се посочва в съображение 51, в момента заявителят действително инвестира в нови производствени съоръжения. Инвестициите в нови съоръжения могат да предполагат увеличаване на амортизационните разходи. От друга страна, както изтъква заявителят в отговор на коментара на AETMD, новите производствени съоръжения могат да предполагат и промени (в сравнение със съществуващите производствени линии), като различна степен на автоматизация. Тези промени следва да имат пряко отражение в посока намаление на разходите за труд и енергия и биха могли да компенсират увеличените амортизационни разходи.
(55)
Като бяха взети под внимание всички фактори, се стигна до заключението, че общото отражение на производствените разходи върху всяка единица произведена продукция не може да бъде измерено преди пускането на новите инсталации и отразяването на евентуалните допълнителни разходи в счетоводните сметки.
(56)
Независимо от това и като се има предвид целта на инвестицията (повишаване на ефективността и конкурентоспособността, намаляване на производствените разходи за единица продукция), се очаква, че поне в средно- до дългосрочен план няма да има значително увеличение на производствените разходи за единица продукция. При тези обстоятелства се очаква, че нормалната стойност ще продължи да бъде на база цените на вътрешния пазар, както в настоящото преразглеждане. Поради това аргумента, изтъкнат от AETMD, трябваше да бъде отхвърлен.
(57)
След оповестяването на резултатите AETMD постави под въпрос и трайния характер на новия дъмпингов марж. AETMD изказа твърдението, че базата на експортните цени, използвани за изчисляването на дъмпинговия марж, не е представителна. По-конкретно AETMD изказа твърдението, че:
а)
броят на тоновете, изнесени през РПП, е твърде малък, за да се счита за представителен; и че
б)
по отношение на съображение 29 фактът, че експортните трансакции с продукти със собствена марка съставляват почти половината от целия износ през РПП, показва, че експортните цени следва да се считат за непредставителни. AETMD счита, че ако предлаганото намаляване на мерките влезе в сила, е по-вероятно по-голямата част от износа за Съюза да бъде на продукти с марката на търговците на дребно, които имат по-ниски експортни цени (7).
(58)
Поради това, че изнасяните за Съюза количества не са били значителни, Комисията установи сама, че цените на заявителя, платени или платими за експорт в Съюза, са представителни, като ги съпостави с цените на заявителя, платени или платими за експорт в други трети държави. На тази основа беше заключено, че цените за потребителите в Съюза съответстват на предлаганите на потребителите на други експортни пазари.
(59)
Съществуването на различни пазарни сегменти, на собствената марка и на марките на търговците на дребно беше признато при по-раншните разследвания (8). Тези факти съставляват една важна част от определението на различните видове на продукта в рамките на разглеждания продукт. На тази основа износът на продукти със собствена марка беше сравнен с продажбите на вътрешния пазар на продукти със собствена марка, а експортните продажби с марка на търговци на дребно бяха сравнени с продажбите на вътрешния пазар на продукти с марка на търговци на дребно.
(60)
Твърдението на AETMD, че бъдещият износ ще бъде предимно с марка на търговците на дребно, е спекулативно, не е подкрепено от доказателства и поради това не е достатъчно, за да постави под въпрос представителността на износа на продукти със собствена марка по време на РПП. Поради това твърдението на AETMD се отхвърля.
(61)
AETMD твърди също така, че намаляването на митото би могол да доведе до риск от заобикаляне на мерките.
(62)
Следва да се припомни, че действащите мита са вече диференцирани между отделните тайландски производители износители. Следователно рискът от заобикаляне (т.е. използване на допълнителен код по ТАРИК с по-ниска ставка на митото) съществува още от въвеждането на мерките. По-ниското мито за един от тези производители износители не увеличава само по себе си риска от заобикаляне от страна на Тайланд като цяло.
(63)
Освен това, ако се появи информация, която да сочи, че митата се обезсмислят поради заобикалянето, според нуждите може да бъде започнато разследване, стига да са изпълнени условията, посочени в член 13 от основния регламент.
(64)
AETMD заяви също така, че заявителят може изкуствено да е увеличил експортните си цени за Съюза чрез кръстосано компенсиране с паралелни продажби на други продукти на изкуствено ниски цени.
(65)
Както е посочено в съображение 58, експортните цени за Съюза на разглеждания продукт съответстват на тези в трети държави. Следователно няма индикации, че експортните цени за Съюза са били изкуствено високи по време на РПП и поради това аргументът се отхвърля.
5. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(66)
В светлината на резултатите от разследването Комисията счита, че е уместно да се измени антидъмпинговото мито, приложимо към вноса на разглеждания продукт от River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Освен това по искане на заявителя адресът му в Тайланд е променен.
6. ОПОВЕСТЯВАНЕ НА МЕРКИТЕ
(68)
Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013.
(69)
След оповестяването на мерките тайландското правителство изказа твърдението, че средната ставка на митото за невключените в извадката оказали съдействие износители следва също да се преразгледа с цел да се отчетат констатациите от настоящото паралелно междинно преразглеждане. Следва да се отбележи, че това твърдение излиза извън ограничения обхват на настоящото преразглеждане, което има за цел единствено да коригира нивото на съществуващото антидъмпингово мито за заявителя. Всички искания за изменение на нивото на ставките на антидъмпинговите мита след твърдяна промяна в обстоятелствата следва да бъдат представяни в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент. Поради това това твърдение трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за River Kwai International Food Industry Co., Ltd в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 875/2013 се заменя със следното:
Дружество
Анти-дъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Тайланд
3,6
A791“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2014 година.
A TANÁCS 307/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. március 24.)
a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A lefolytatott vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményeként a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 és az ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára. Az intézkedések 3,1 % és 12,9 % közötti értékvámot szabtak ki.
(2)
A Tanács a 954/2008/EK rendelettel (3) módosította az egyik exportáló gyártó tekintetében a hatályos intézkedéseket, illetve ebből adódóan kiigazította a „Minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt, amelynek mértéke így 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjed.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács a 875/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta a 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjedő vámot.
2. Felülvizsgálati kérelem
(4)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A kérelmet egy thaiföldi exportáló gyártó, a River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be.
(5)
Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott.
(6)
A kérelmező meggyőző bizonyítékokkal támasztotta alá kérelmében, hogy a hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények - a részéről megvalósuló dömping tekintetében - megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek.
(7)
A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy a megváltozott körülmények hátterében az általa forgalmazott termékskála átalakulása áll, amely közvetlenül befolyásolja e termékskála előállítási költségét. A belföldi árak és az Unióba irányuló exportnál alkalmazott árak összehasonlítása során a dömpingkülönbözet alacsonyabbnak bizonyult az intézkedések jelenlegi mértékénél.
3. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(8)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre részleges időközi, a kérelmező részéről megvalósuló dömpingre korlátozódó felülvizsgálat megindításához. Ennek alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2013. február 14-én közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy részleges időközi felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján.
4. A felülvizsgálati időszak
(9)
A dömping vizsgálata a 2011. július 1. és 2012. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
5. A vizsgálatban érintett felek
(10)
A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit, valamint az uniós gyártók szövetségét (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, a továbbiakban: AETMD) az időközi felülvizsgálat megindításáról.
(11)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(12)
Az AETMD írásban benyújtott észrevételeit a Bizottság mérlegelte, és adott esetben figyelembe vette.
(13)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.
(14)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság a kérelmező thaiföldi - Bangkokban és Kanchanaburiban található - telephelyein helyszíni ellenőrző vizsgálatokat végzett.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(15)
Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat, illetve a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott termékkel, amely a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével.
2. A hasonló termék
(16)
Megállapítást nyert, hogy - amint azt az eredeti vizsgálat is megállapította, a hatályvesztési felülvizsgálat pedig megerősítette - az Unióban előállított és értékesített csemegekukorica, illetve a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukorica lényegében ugyanazon fizikai és kémiai jellemzőkkel, illetve alapvető felhasználási területekkel rendelkezik, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
1. A rendes érték meghatározása
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a Bizottság először azt állapította meg, hogy a hasonló termék kérelmező általi, felülvizsgálati időszak alatti belföldi összértékesítése reprezentatívnak minősül-e. A belföldi értékesítés abban az esetben reprezentatív, ha a hasonló termék belföldön értékesített összmennyisége elérte az érintett termék felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált összmennyiségének 5 %-át.
(18)
Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak minősül.
(19)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló export keretében értékesített típusokkal.
(20)
A Bizottság az összes ilyen terméktípus esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján e típusok belföldi értékesítése kellőképpen reprezentatív-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.
(21)
A Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló export keretében értékesített valamennyi terméktípus tekintetében a kérelmező reprezentatív mennyiségben értékesített belföldön.
(22)
A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.
(23)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
-
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha
-
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik, vagy meghaladja az egy egységre jutó előállítási költséget.
(24)
A belföldi értékesítés bizottsági elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az egységnyi előállítási költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki.
2. Az exportár megállapítása
(25)
A kérelmező teljes Unióba irányuló exportját közvetlenül uniós vagy thaiföldi független vevőknek értékesítette. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.
3. Összehasonlítás
(26)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság - amennyiben indokolt volt - kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében.
(28)
Adott és kellőképpen indokolt esetben kiigazításra kerültek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és csomagolási költségekben, a jutalékokban, a hitel-, illetve bankköltségekben mutatkozó különbségek.
(29)
A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja értelmében kiigazítást kért a saját márkanévvel belföldi piacon, illetve uniós piacon végzett értékesítések között fennálló márkaértékbeli különbség tekintetében. A kérelmező érvelése szerint a thaiföldi piacon saját márkája nagyobb értéket képvisel, mint az uniós piacon. Állítását alátámasztandó a kérelmező az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazításra hivatkozott.
(30)
Mindazonáltal, a kérelmező ezen időközi felülvizsgálatbeli helyzete eltér azon többi exportáló gyártó helyzetétől, amelyek javára az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégezték a kiigazítást. Az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazítás kimondottan azon exportáló gyártókra vonatkozott, amelyek belföldön saját márkanevükkel, míg az Unióba irányuló eladásaik keretében a kiskereskedő márkaneve alatt értékesítettek. Ezen időközi felülvizsgálatban a kérelmező a belföldi és az uniós piacon egyaránt saját márkanév alatt értékesített. Ezenfelül, az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégzett kiigazítást a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerinti megállapítása során a haszonkulcsra alkalmazták. Ezen időközi felülvizsgálatban azonban a rendes értéket a kérelmező által alkalmazott tényleges belföldi árak alapján határozták meg.
(31)
Ami az uniós piaci értékesítések állítólagos márkaérték-hiányát illeti, a kérelmező márkanevét viselő érintett terméket importáló importőr az elsősorban Ázsiából származó, márkanévvel ellátott élelmiszerek behozatalára szakosodott. A kérelmező sem magyarázattal, sem pedig bizonyítékkal nem szolgált arra vonatkozóan, hogy miért éppen az említett importőr felé történő értékesítések márkaértéke alacsonyabb a kérelmező belföldi piacára jellemző márkaértéknél. A Bizottság mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező nem bizonyította, hogy a márkaértékek között állítólag fennálló különbség befolyásolja az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát.
(32)
Ugyanezt a kiigazítást a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. A kiigazítás azonban e rendelkezés alapján sem végezhető el, hiszen a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy az állítólagos különbség hatást gyakorol az árakra vagy az árak összehasonlíthatóságára.
(33)
A kiigazítás iránti, 2. cikk (10) bekezdésének d) pontján, illetve 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kérelmet ezért elutasították.
(34)
A kérelmező emellett, a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján állami exportadó-visszatérítésre vonatkozó kiigazítást kért. Az érintett termék exportra, így az uniós piacra történő értékesítése után a kormány meghatározott összeget fizet ki a kérelmezőnek.
(35)
A kérelmező igazolni tudta, hogy az uniós piacra irányuló exporthoz kapcsolódóan a számlaérték kevesebb mint 0,5 %-nak megfelelő összeget fizettek ki számára. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében azonban az említett cikkben megállapított feltételek teljesülése esetén a rendes értéket, nem pedig az exportárat kell kiigazítani, ahogy azt a kérelmező állítja. A vizsgálat emellett megállapította, hogy nem áll fenn közvetlen kapcsolat az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódóan a kérelmezőnek juttatott kifizetés, illetve az e termékbe fizikailag beépített nyersanyagokra kivetett importköltségek között.
(36)
A kérelmező ugyanezt a kiigazítást a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. Minthogy azonban a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy bármiféle kapcsolat állna fenn az exportadó-visszatérítés és az exportált érintett termék árkialakítása között, a kérelmet elutasították.
(37)
Az exportadó-visszatérítés tekintetében a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontján, illetve a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kiigazítási kérelmet ezért elutasították.
4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az érintett termék Unióba exportált egyes típusainak súlyozott átlagú rendes értékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagú exportárával.
(39)
Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 3,6 %.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(40)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy megváltoztak-e a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények, és ha igen, ez a változás tartós jellegű-e.
(41)
Felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező arra hivatkozott, hogy az általa forgalmazott termékskála átalakult, ami közvetlen hatást gyakorolhat e termékskála előállítási költségére. A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalatnál végrehajtott szerkezetátalakítás következtében az eredeti vizsgálat óta a kérelmező felhagyott bizonyos termékek gyártásával és értékesítésével, és ez valóban hatással volt az érintett termék előállítási költségére.
(42)
Az AETMD észrevétele szerint a kérelmező által végrehajtott szerkezetátalakítás könnyen visszafordítható, és emiatt nem tartós jellegű.
(43)
Kétségkívül nem elképzelhetetlen, hogy a kérelmező vezetőségének módjában állhat - amennyiben úgy dönt - a szerkezetátalakítás előtti állapothoz való visszatérés. Semmi nem bizonyítja azonban, hogy ne lenne tartós jellegű a kérelmezőnek az szerkezetátalakításról, illetve a vállalatcsoport kínálatában szereplő termékek forgalmazásának a csoporthoz tartozó vállalatok közötti racionalizálásáról hozott döntése. A szerkezetátalakítás ráadásul a 2009. évvel lezárult, ami azt jelzi, hogy az új vállalati struktúra tartós jellegű.
(44)
A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, amely szerint a felülvizsgálat megindítását eredményező változás nem tekinthető tartós jellegűnek. Konkrétan a csoporton belüli átszervezés előállítási költségre gyakorolt hatását vonta kétségbe, mivel álláspontja szerint a költségek egyszerű, csoporton belüli átcsoportosításával alacsonyabb rendes érték érhető el. Az új előállítási költségeket ezért tehát nem lehet tartós jellegűnek tekinteni. Az AETMD megjegyezte továbbá, hogy a frissterméktermelő és -értékesítő leányvállalat és a kérelmező címe megegyezik. Az AETMD szerint ez is azt mutatja, hogy nem mélyreható, illetve tartós jellegű az átszervezés.
(45)
Az AETMD a (44) preambulumbekezdésben ismertetett állításaira válaszolva a kérelmező kiemelte, hogy a szerkezetátalakítás keretében sor került a költségelszámolási rendszer fejlesztésére, amelynek révén azonosították, illetve a termelés optimalizálása és az előállítási költségek csökkentése érdekében felszámolták a szűk keresztmetszeteket. A kérelmező hangsúlyozta továbbá, hogy mivel anyavállalatát - az Agripure Holding PLC-t - jegyzik a thai tőzsdén, a jelenlegi stádiumban igen összetett folyamat keretén belül lenne megvalósítható a 2009. évi átszervezés visszafordítása.
(46)
A (43) preambulumbekezdés már tárgyalta a kérelmező esetében végrehajtott átszervezés esetleges visszafordításának kockázatát.
(47)
Ezenfelül, a Bizottság az e felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő állítások hitelességének ellenőrzése céljából egybevetette az eredeti vizsgálat alatt (vagyis a kérelmező 2009. évi átszervezését megelőzően), illetve a felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált terméktípusok előállítási költségét. Az összehasonlítás megerősítette, hogy az egységre jutó előállítási költség tekintetében valóban számottevő mértékű változás következett be. Az egységre jutó előállítási költség megállapított változása nem magyarázható pusztán a költségek egyszerű átcsoportosításával, és annak hátterében az előállítás közvetlen költségeinek, mint például a gyártási általános és a munkaerő-költség tényleges csökkenése áll.
(48)
A kérelmező és a leányvállalat azonos levelezési címének kérdését illetően megjegyzendő, hogy az az üzleti szférában általános gyakorlatnak számít. Emellett, a kérelmező telephelyein tett ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság megállapította, hogy a telephelyeken található feldolgozósorok, illetve késztermék-raktárak a csemegekukorica-előállítás folyamatát szolgálják; a leányvállalat által értékesített frisstermékek termesztésének, illetve raktározásának nem volt látható jele.
(49)
Az AETMD és a kérelmező által felsorakoztatott érvek mérlegelését követően, illetve tekintettel azon megállapításra, mely szerint az egységre jutó előállítási költség de facto csökkent az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálati időszak között, az AETMD érvelését el kell utasítani.
(50)
Az AETMD emellett előterjesztette, hogy a kérelmező a 2013-as évre 40 %-os termelésbővítést irányzott elő. Az AETMD szerint ez ellentmond a kérelmező azon állításának, mely szerint a (szerkezetátalakítás utáni) új és felülvizsgált előállítási költségek tartós jellegűek.
(51)
A vizsgálat valóban megerősítette, hogy a kérelmező jelenleg termelőkapacitásának bővítésén dolgozik. A kapacitásnövekedés hatása volt egyik olyan tényező, amely alapján a hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy fennáll a dömping folytatódásának veszélye (6).
(52)
A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, mely szerint az új termelési kapacitás kialakítására irányuló beruházás szükségszerűen hatással lesz az előállítási költségekre, ami miatt az előállítási költségek, amelyekkel a jelenlegi felülvizsgálat során összehasonlították a belföldi árakat (lásd a (24) preambulumbekezdést), nem tartós jellegűek. A rendelkezésre álló források felhasználásával az AETMD számításokat végzett, és ezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb mértékű értékcsökkenésből adódóan az összköltség hozzávetőleg 10 %-kal magasabb lesz a jelenlegi költségeknél.
(53)
A kérelmező nem cáfolta az AETMD magasabb értékcsökkenésről tett megállapítását, hangsúlyozta azonban, hogy a szóban forgó értékcsökkenés-növekedést ellensúlyozni fogja az összbevétel (bővülő értékesítésből származó) növekedése, illetve a többi költségnek az automatizálás szélesebb körben történő alkalmazásából adódó csökkenése.
(54)
Ahogyan az már az (51) preambulumbekezdésben is szerepelt, a kérelmező jelenleg valóban új termelő létesítmények kialakításába ruház be. Az új létesítményekbe történő beruházások együtt járhatnak az értékcsökkenés növekedésével. Másfelől, ahogy arra a kérelmező az AETMD észrevételére adott válaszában is rámutatott, az új termelő létesítmények (a jelenleg üzemelő gyártósorokhoz képest) változást hozhatnak, például az automatizáció terén. E változások közvetlen hatásaként csökkennie kell a munkaerő- és energiaköltségeknek, illetve e változások ellensúlyozhatják az értékcsökkenés növekedését.
(55)
Mindent összevetve megállapítást nyert, hogy az egy előállított egységre jutó előállítási költségre gyakorolt összhatás nem mérhető fel egészen addig, amíg nem adják át az új létesítményeket, és a könyvelésben nem jelennek meg a többletköltségek.
(56)
Mindezek mellett, valamint tekintettel a beruházás céljára (hatékonyság- és versenyképesség-fokozás, egységre jutó előállítási költség csökkentése), az egységre jutó előállítási költség várhatóan nem fog - legalábbis közép-, illetve hosszú távon - jelentős mértékben nőni. Ebben az esetben a rendes érték alapjául várhatóan a jövőben is - csakúgy, mint az e felülvizsgálatban - a belföldi árak fognak szolgálni. Az AETMD által felhozott érvet ezért el kell utasítani.
(57)
A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD az újonnan megállapított dömpingkülönbözet tartós jellegét is kétségbe vonta. Érvelése szerint a dömpingkülönbözet-számítás alapjául szolgáló exportárak nem voltak reprezentatívak. Konkrétan azzal érvelt, hogy
a)
a felülvizsgálati időszak alatt exportált tonnamennyiség túl alacsony volt ahhoz, hogy reprezentatívnak minősüljön; és
b)
hivatkozva a (29) preambulumbekezdésben foglaltakra rá kívánt mutatni, hogy az exportárak nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel a felülvizsgálati időszak alatti teljes export közel felét a saját márkanévvel ellátott termékek exportügyletei tették ki. Az AETMD úgy véli, hogy amennyiben az intézkedések szintjének tervezett csökkentése hatályba lép, akkor az Unióba irányuló export jelentős részét valószínűleg az alacsonyabb exportárú, a kiskereskedők márkanevét viselő termékek fogják kitenni (7).
(58)
Minthogy az Unióba irányuló export nem képviselt jelentős mennyiséget, a Bizottság annak érdekében, hogy megbizonyosodjon a kérelmező Unióba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárak reprezentatív jellegéről, összehasonlította ezeket az exportárakat a kérelmező egyéb harmadik országba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárakkal. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az Unióban alkalmazott fogyasztói árak összhangban állnak a többi exportpiacon jelenlévő vevőknek felszámított árakkal.
(59)
A korábbi vizsgálatok keretében megállapítást nyert, hogy a piac különböző - a saját és a kiskereskedői márkák szerint elkülönülő - szegmensekre tagolódik (8). Ez lényeges elem az érintett termékhez tartozó különböző terméktípusok meghatározása szempontjából. Ennek alapján végezték el egyrészről a saját márkanévvel ellátott termékek exportjának és belföldi értékesének, másrészről a kiskereskedők márkanevét viselő termékek exportjának és belföldi értékesítésének összehasonlítását.
(60)
Az AETMD azon érve, mely szerint a jövőben főként a kiskereskedők márkanevét viselő termékeket fogják exportálni, spekulatív és nem bizonyított, és mint ilyen nem elégséges ahhoz, hogy kétségbe lehessen vonni a saját márkanevet viselő termékek felülvizsgálati időszak alatti exportjának reprezentatív jellegét. Az AETMD érvét ezért elutasították.
(61)
AETMD megjegyezte továbbá, hogy a vámtétel csökkentése magában rejti az intézkedések kijátszásának kockázatát.
(62)
Emlékeztetni kell arra, hogy már eleve eltérő mértékű hatályos vámokat határoztak meg a különböző thaiföldi exportáló gyártókra. Az intézkedések kijátszásának - vagyis az alacsonyabb vámtételű TARIC-kiegészítő kód használatának - kockázata így már az eredeti intézkedések bevezetése óta fennáll. Az egyik exportáló gyártóra meghatározott alacsonyabb vám önmagában még nem növeli meg Thaiföld egészét tekintve a vámok kijátszásának kockázatát.
(63)
Másrészről, amennyiben rendelkezésre állnak arra utaló információk, hogy a vámokat vámkijátszással megkerülik, akkor erre vonatkozóan - az alaprendelet 13. cikkében meghatározott feltételek teljesülése esetén - vizsgálat indítható.
(64)
Az AETMD azt is állította, hogy a kérelmező feltehetően mesterségesen magas exportárakat alkalmazott az Unióba irányuló kivitelkor, amelyeket azzal ellensúlyozott, hogy más termékek párhuzamos értékesítésekor mesterségesen alacsonyan tartotta az árakat.
(65)
Ahogyan az már az (58) preambulumbekezdésben is szerepelt, az érintett termék Unióba, illetve harmadik országokba irányuló exportárai összhangban álltak. Semmi nem utal arra tehát, hogy az Unió tekintetében alkalmazott exportárakat mesterségesen magasan tartották a felülvizsgálati időszak alatt, vagyis az érvet el kell utasítani.
5. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(66)
A vizsgálat eredményei alapján a Bizottság megállapítja, hogy helyénvaló módosítani az érintett terméknek a River Kwai International Food Industry Co. Ltd.-től származó behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot.
(67)
Ezen túlmenően a kérelmező kérésére sor kerül a kérelmező címének módosítására is.
6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(68)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a 875/2013/EU végrehajtási rendelet módosítására.
(69)
A nyilvánosságra hozatalt követően Thaiföld kormánya jelezte, hogy a részleges időközi felülvizsgálat megállapításainak figyelembevétele érdekében a mintában nem szereplő együttműködő exportőrökre alkalmazandó átlagos vámtételt is indokolt felülvizsgálni. Meg kell jegyezni, hogy ez a kérelem túlmutat ezen felülvizsgálat korlátozott hatályán, amely kizárólag a kérelmező tekintetében hatályban lévő dömpingellenes vám szintjének kiigazítására terjed ki. A dömpingellenes vámtételek szintjének módosítását a körülmények állítólagos megváltozásával indokoló kérelmeket az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kellene benyújtani. Ezt a kérelmet ezért el kell utasítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 875/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázat River Kwai International Food Industry Co., Ltd-re vonatkozó bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód:
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thaiföld
3,6
A791”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.