РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 508/2013 НА СЪВЕТА
от 29 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република след провеждане на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След като се проведе разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 260/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република (КНР) („първоначалните мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 63,5 % за всички дружества с изключение на трима китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 9 март 2012 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на преразглеждането“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането започна след мотивирано искане, подадено от Eurométaux („заявителя“) от името на производител от Съюза, представляващ над 50 % от производството на определени волфрамови електроди в Съюза.
(4)
Искането се основаваше на това, че най-вероятно изтичането на срока на действие на мерките ще доведе до продължаване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването във връзка с продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или накратко РПРП). Проучването на тенденциите от значение за оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПРП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителят, другият известен производител от Съюза, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(8)
Предвид на очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да реши Комисията дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок до 15 дни след публикуване на известието за започване на преразглеждането и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(9)
Трима вносители заявиха интереса си. Никой от тях обаче не е внасял съответните волфрамови електроди с произход от КНР през РПРП.
(10)
Тъй като само двама производители износители от КНР изпратиха поисканата информация, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, двама производители износители в КНР и един производител в САЩ.
(12)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Plansee SE, Австрия,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Германия;
б)
производители износители в КНР:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji;
в)
дружество, свързано с един съдействащ производител износител в КНР:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
г)
дружества, свързани с един съдействащ производител износител в Европейския съюз:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Германия,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Белгия;
д)
държава аналог:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, САЩ.
Б. ПРОДУКТ ПО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО И СХОДЕН ПРОДУКТ
(13)
Разглежданият продукт е същият като този в обхвата на Регламент (ЕО) № 260/2007, а именно волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, с произход от КНР („продуктът по преразглеждането“, или съкратено „ВЕ“) и понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00.
(14)
Продуктът по преразглеждането се използва при заваряване и подобни процеси. ВЕ се употребяват в редица промишлени сектори, като строителството, корабостроенето, автомобилостроенето, корабното машиностроене, химичната технология, ядрената техника, космонавтиката, нефтопроводите и газопроводите. На основата на физичните и химичните характеристики и заменяемостта на различните видове на продукта от гледна точка на ползвателя всички ВЕ се смятат за един продукт за целите на настоящата процедура.
(15)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че продуктът по преразглеждането, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на държавата аналог, имат едни и същи основни физични и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни забележки
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(17)
Както е разяснено по-горе, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители в КНР. Двете съдействащи дружества са осигурили от 80 % до 85 % от вноса на разглеждания продукт от КНР в Съюза през РПРП. Поради това се заключи, че нивото на съдействие е високо.
(18)
Един от съдействащите производители износители получи третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, а вторият - индивидуално третиране (ИТ), в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, като и двата статута бяха предоставени в първоначалното разследване. Припомня се, че при разследвания съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент ТДПИ и ИТ не се преразглеждат. На трето дружество, което не съдействаше в настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие, беше предоставено ИТ в първоначалното разследване.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(19)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(20)
Както при първоначалното разследване, и в известието за започване на преразглеждането САЩ бяха предложени за държава аналог с цел определяне на нормалната стойност. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изразят становището си относно целесъобразността на този избор. Не бяха представени никакви коментари по този въпрос.
(21)
Също така Комисията проучи дали други държави биха могли да са уместен избор на държава аналог и набеляза други трети страни, от които е бил регистриран от Евростат внос на волфрамови електроди. Беше установена връзка с евентуални известни производители в тези държави и тези производители бяха приканени да съдействат при разследването. Такова съдействие обаче не беше оказано.
(22)
Счетено беше, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на вътрешния си пазар. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване. Не изглеждаше, че са налице нови или променени обстоятелства, които биха обосновали смяна на държавата аналог, нито бяха съобщени подобни обстоятелства на Комисията.
(23)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане. Установена беше връзка с единствения известен производител от САЩ, който се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Проверените данни за продажбите и производството на това дружество бяха използвани за определяне на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване.
2.2. Нормална стойност
(24)
За дружеството, на което при първоначалното разследване беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена въз основа на данните му. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали продажбите на ВЕ, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар, са били представителни през РПРП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, е представлявал 5 % или повече от износа на продукта по преразглеждането, извършен за Съюза от същото дружество.
(25)
След това се разгледа дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар.
(26)
За видовете на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в страната на износа. За останалите видове на продукта по преразглеждането нормалната стойност трябваше да се конструира съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Поради това, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент определената нормална стойност беше изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и се добавиха разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и печалбата от продажбите на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(27)
След разгласяването една страна изтъкна, че методологията, използвана за определяне на РРОАР, е била различна от използваната в първоначалното разследване, което може да е имало отражение при установяване на маржа на печалбата, използван за изчисляване на конструираната нормална стойност съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент. В допълнение към информацията, която вече беше представена в разследването, страната не подкрепи твърдението си с никакви доказателства. Трябва да се отбележи, че в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент РРОАР са били определени въз основа на оборота и че тази методология е била използвана и в първоначалното разследване.
(28)
Печалбата, използвана в първоначалното разследване, не е била при обичайни търговски условия, тъй като нито един от изнасяните видове на разглеждания продукт не е бил продаван на вътрешния пазар при такива условия. При настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие се установи, че продажбите на някои видове на разглеждания продукт са били рентабилни и поради това, съгласно член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент, печалбата от тези рентабилни операции е била използвана за конструиране на нормалната стойност.
(29)
Що се отнася до дружеството, на което при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от съдействащия производител в държавата аналог. Установи се, че продажбите на производителя на вътрешния пазар в държавата аналог са били в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да се използват като база за определяне на нормалната стойност за дружеството, на което не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(30)
Що се отнася до дружеството, на което беше предоставено ТДПИ, всички експортни продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани вносители и след това съответните стоки са били препродадени на свързани и несвързани дружества в Съюза. Ето защо експортната цена беше конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цената, на която внесените продукти първо са препродадени на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, както и с разумен марж за РРОАР и печалбата. В тази връзка бяха използвани РРОАР на самите свързани дружества.
(31)
След разгласяването една страна изтъкна, че при определяне на РРОАР на свързаните вносители са били взети предвид някои разходи във връзка с продажбите на продукти, различни от разглеждания продукт, и че поради това тези разходи следва да се изключат. Трябва да се отбележи, че проверените РРОАР, както са съобщени от съответните дружества, са взети предвид при конструиране на експортната цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Твърдението, че съобщените РРОАР са включвали РРОАР от продажби на други продукти, не беше подкрепено с никакви доказателства и ето защо трябваше да се отхвърли.
(32)
Освен това коментарите, представени от една заинтересована страна във връзка с експортните цени, се основаваха на погрешен курс на съответната валута. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(33)
Що се отнася до маржа на печалбата, никой от несвързаните вносители в Съюза не оказа съдействие. В първоначалното разследване беше използван маржът на печалбата на свързаните вносители поради това, че дейностите на несвързаните вносители не бяха достатъчно сравними с тези на съответния свързан вносител. При разследването се установи, че през РПРП дейностите на свързания вносител са били същите като тези през разследвания период в първоначалното разследване, т.е. по-голяма част от внесените ВЕ впоследствие са били включени в основния продукт, произвеждан от групата, а именно заваръчни горелки. Трябва също да се отбележи, че ВЕ са с по-малка стойност в сравнение с крайния продукт. На тази база, както и в първоначалното разследване, се заключи, че собственият марж на печалбата на свързания вносител представлява точна основа за марж на печалбата, който да се използва за конструиране на експортната цена.
(34)
Относно дружеството, на което беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, всички експортни продажби за Съюза са били осъществени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Ето защо експортната цена беше определена въз основа на реално платените или дължимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(35)
За всички други производители, установени в КНР, определянето на експортната цена се основаваше на статистическите данни за вноса от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6.
(36)
Съгласно член 11, параграф 10 от основния регламент експортните цени бяха определени чрез приспадане на заплатените антидъмпингови мита, тъй като никоя от страните не представи доказателства, че митото е било съответно отразено в цените при препродажба и последващите продажни цени на пазара на Съюза.
2.4. Сравнение
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(38)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на двамата съдействащи производители износители и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха направени корекции за разликите по отношение на транспорта, застраховането и кредитните разходи, които засягаха цените и сравнимостта им.
2.5. Дъмпингов марж
(39)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(40)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване, при това сравнение се установи, че дружеството е продължило да извършва значителен дъмпинг.
(41)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, както и за дъмпинговия марж за цялата държава, приложим за всички други несъдействащи производители износители в КНР, се установи значително ниво на дъмпинга, дори по-висок от определения в първоначалното разследване.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Предварителни забележки
(42)
В допълнение към констатацията за наличие на дъмпинг през РПРП, беше разгледана и вероятността от продължаване на дъмпинга при отмяна на мерките.
(43)
В това отношение трябва да се отбележи, че съдействащите производители износители са представлявали само около 10 % от общия производствен капацитет в КНР. Поради това констатациите трябваше до голяма степен да се основават на информацията, представена в искането за преразглеждане, и на публично достъпните данни. По-конкретно бяха разгледани експортните цени на китайските производители за пазарите на други трети държави, производственият капацитет в КНР, съществуващият свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза за китайските износители.
3.2. Експортни цени на китайските производители за пазарите на други трети държави
(44)
Що се отнася до износа за пазарите на други трети държави, трябва да се отбележи, че статистическата информация от китайските публични бази данни е с по-широк продуктов обхват от този на продукта по преразглеждането и поради това не можеше да се извърши аргументиран анализ на изнасяните количества за други пазари или на цените на тези пазари. Двамата съдействащи производители от КНР не са изнасяли за несвързани клиенти на пазарите на други трети държави. С оглед на гореизложеното експортните цени за пазарите на други трети държави през РПРП не можеха да се установят надеждно, нито да се направят сигурни заключения въз основа на наличната информация.
3.3. Свободен капацитет на китайските производители
(45)
Данните, на чиято основа беше направен долуизложеният анализ, бяха предоставени от заявителя в искането за преразглеждане и бяха сверени с публично достъпната информация.
(46)
На тази основа капацитетът на производителите в КНР беше оценен на 1 600 000 kg. Оценката на заявителя във връзка с оползотворяването на капацитета на китайските производители сочи 63 %, т.е. неизползваният капацитет е около 600 000 kg и той надхвърля близо пет пъти общото потребление в Съюза през РПРП. Ето защо съществуват значителни количества за износ от КНР, особено тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или вътрешният китайски пазар могат да поемат такъв свободен капацитет.
3.4. Обем и цени на дъмпинговия внос от КНР
(47)
Вносът от КНР в Съюза се е увеличил с 9 % през разглеждания период и е достигнал ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП, представляващо приблизително половината от общото потребление в Съюза през РПРП.
(48)
През целия разглеждан период цените на вноса са варирали и са следвали същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Като цяло цените на вноса са се увеличили от 2008 г. до РПРП с 42 % и все още са били на дъмпингови нива. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
3.5. Привлекателност на пазара на Съюза
(49)
Пазарът на Съюза е измежду най-големите в световен мащаб с около 20 % от международното потребление на ВЕ. Китайските дружества показват сериозен интерес към засилване на присъствието си на пазара на Съюза, което се подкрепя от факта, че са запазили и дори са увеличили значителния си пазарен дял от 45 % през РПРП.
3.6. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Направеният по-горе анализ показва, че китайският внос на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при значителни дъмпингови маржове. По-специално предвид на анализа на ценовите нива на пазара на Съюза, интереса на китайските износители към същия пазар и значителния свободен капацитет в КНР, който далеч надхвърля общото потребление в Съюза, може да се заключи, че е много вероятно да се продължи дъмпингът при отмяна на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(51)
В настоящото разследване се потвърди, че ВЕ се произвеждат от двама производители в Съюза, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(52)
Тези дружества съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни забележки
(53)
Тъй като има само две дружества, съставляващи промишлеността на Съюза, данните за нея или ще се индексират, или ще се представят като диапазон от стойности, за да се осигури поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(54)
Понеже вносът по кодове по КН според данните от Евростат включваше и продукти, различни от ВЕ, информацията за вноса е анализирана на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнена с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по ТАРИК се считат за поверителни, тъй като съдържащата се в тях информация е толкова подробна, че да позволи установяване на страните. По тази причина някои данни са представени като диапазон от стойности.
3. Потребление в съюза
(55)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и данните за вноса, предоставени от Евростат, на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнено с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(56)
Между 2008 г. и РПРП („разглежданият период“) потреблението в Съюза е намаляло с 16 %. То се е свило значително между 2008 г. и 2009 г., след което се е увеличило, без да достигне предкризисните нива през РПРП. От най-ниското ниво, достигнато през 2009 г., до РПРП потреблението в Съюза е нараснало с почти 40 %.
Таблица 1
Потребление
Обем
(килограми)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Потребление
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
61
75
84
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от КНР
(57)
Обемът и пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(58)
Независимо от намалението в абсолютно изражение на потреблението в Съюза, обемът на вноса на продукта по преразглеждането с произход от КНР се е увеличил с 9 % през разглеждания период, като е запазил ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП (вж. таблица 2). Това увеличение, заедно с общия спад на потреблението в Съюза през разглеждания период, е довело до увеличение на пазарния дял на китайските износители до приблизително половината от общия пазар на Съюза.
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем
51 771
36 188
39 953
56 289
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
77
109
Пазарен дял (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5. Цени на вноса от КНР
5.1. Динамика на цените
(59)
Цените от КНР са нараснали с около 40 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразено увеличение през РПРП. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
Таблица 3
Цени на вноса от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Цени
(EUR/kg)
36,59
33,83
41,56
51,83
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
114
142
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5.2. Подбиване на цените
(60)
При разследването се установи, че цените на вноса от КНР са подбивали средните цени на промишлеността на Съюза. През РПРП беше установен марж на подбиване от 37 % и като се включи антидъмпинговото мито в изчислението, маржът на подбиването все още е бил значителен, а именно на ниво от 24 %. Изчислението се основаваше на сравнение на CIF експортните цени на съдействащите производители износители със средните цени на промишлеността на Съюза на базата на цена франко завода. Цените бяха счетени за представителни за КНР, тъй като двамата съдействащи производители износители са осигурили около 80 % от вноса на ВЕ от КНР.
(61)
След разгласяването един производител износител изтъкна, че цените не са били сравнени по видове продукт и че поради твърдените значителни колебания на цените между различните видове продукт изчислените нива на подбиване на цените не са били обосновани. Въз основа на наличната информация сравнението на цените по видове продукт беше възможно само за част от продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и само за част от експортните продажби, извършени за Съюза. Въпреки това страната не представи никакви доказателства, които да поставят под съмнение обосноваността на използваната методология. Поради това посоченото твърдение трябваше да се отхвърли.
(62)
След разгласяването се изтъкна също така, че китайските цени на вноса и продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар не са били сравнени на едно и също ниво на търговия. Твърдението не беше доказано, тъй като съответната страна не представи никаква информация или доказателства, от които да са видни трайни и отчетливи разлики по отношение на ролята и цените на продавача за твърдените различни нива на търговия. Поради това твърдението беше отхвърлено.
6. Внос от други трети държави
(63)
Обемът на вноса и цените от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Обемът и пазарният дял на вноса от други трети държави са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
Таблица 4
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Виетнам
Обем на вноса (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Индекс (2008 г. = 100)
100
51
49
93
Цена
(EUR/kg)
44,36
45,34
46,02
56,01
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
104
126
Южна Корея
Обем на вноса (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
52
16
Цена
(EUR/kg)
50,99
44,16
44,16
59,31
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
87
116
Други трети държави
Обем на вноса (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
143
120
Цена
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Индекс (2008 г. = 100)
100
138
150
134
Общо
Обем на вноса (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
50
63
67
Пазарен дял на вноса от други трети държави (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Цена
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
110
121
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
(64)
Обемът на вноса от други трети държави за пазара на Съюза е намалял през разглеждания период с около 33 %. Пазарният дял се е свил през същия период и е бил между 30 % и 35 % през РПРП. Цените на другите трети държави са нараснали с 21 % през същия период.
(65)
Припомня се, че в първоначалното разследване не е установен значителен внос на сходния продукт за пазара на Съюза от държави, различни от КНР. В първоначалното разследване се установи, че основните пазари за останалите производители от САЩ и Япония са били техните съответни национални пазари. Ето защо се заключи, че вносът от държави, различни от КНР, е бил изключително малък.
(66)
Според информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, не е имало производство на ВЕ във Виетнам и Южна Корея и вносът от тези държави в действителност е идвал от КНР. Не беше получена обаче информация, която да подкрепи това твърдение при настоящото разследване.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
7.1. Предварителни забележки
(67)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(68)
Тъй като промишлеността на Съюза е съставена само от двама производители, данните са представени като диапазон от стойности поради съображения за поверителност.
7.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(69)
Производството на промишлеността на Съюза е отбелязвало спад през всяка година от разглеждания период. До края на РПРП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2008 г. Тенденцията е била особено отчетлива през 2009 г., когато е регистриран спад от повече от 40 %.
Таблица 5
Общо производство в Съюза
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производство
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
71
Източник:
отговори на въпросника
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производство е намаляло, оползотворяването на капацитета е отбелязало общ спад от 27 % между 2008 г. и РПРП, като по време на РПРП е достигнато ниво на оползотворяване на капацитета от 41 %. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 6
Производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производствен капацитет
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Оползотворяване на капацитета (%)
57
35
47
41
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
73
Източник:
отговори на въпросника
7.3. Запаси
(71)
Равнището на крайните запаси на промишлеността на Съюза е намаляло с 20 % между 2008 г. и РПРП. Тази тенденция съответства на тенденцията за спад в потреблението на пазара на Съюза през същия период.
Таблица 7
Крайни запаси
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Крайни запаси
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
85
80
Източник:
отговори на въпросника
7.4. Обем на продажбите
(72)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза за несвързани клиенти, е намалял с 23 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразен спад между 2008 г. и 2009 г. Тази отрицателна тенденция е била по-отчетлива, отколкото намалението на общото потребление с изключение на 2010 г.
Таблица 8
Продажби за несвързани клиенти
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
65
87
77
Източник:
отговори на въпросника
7.5. Пазарен дял
(73)
Вследствие на изложеното в предходното съображение относно обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през разглеждания период. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара. Това е довело до пазарен дял между 20 % и 25 %, т.е. малко по-нисък от този в началото на разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза
25-30 %
25-30 %
30-35 %
20-25 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
107
117
91
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
7.6. Растеж
(74)
Както е разяснено по-горе, потреблението в Съюза се е свило значително между 2008 г. и 2009 г. вследствие на икономическата криза, след което се е увеличило, но без да достигне през РПРП предкризисните нива. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара.
7.7. Заетост и производителност
(75)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало с 13 % между 2008 г. и РПРП.
(76)
Вследствие на свиването на производството производителността на труда на едно заето лице, измерена като продукция в kg за едно заето лице, също е отбелязала спад през разглеждания период. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 10
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Индекс на заетите лица
100
65
84
87
Индекс на производителността
100
92
106
83
Източник:
отговори на въпросника
7.8. Единични продажни цени
(77)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза леко са спаднали между 2008 г. и 2010 г., което отчасти е отразявало въздействието на икономическата криза. Между 2010 г. и РПРП единичните продажни цени са отбелязали значителен ръст. Като цяло цените на промишлеността на Съюза са се увеличили с 35 % през разглеждания период. Това увеличение, особено между 2010 г. и РПРП, се е дължало на ръста на цените на основните компоненти на ВЕ.
Таблица 11
Единична продажна цена на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Единична продажна цена на Съюза (в евро за единица)
80-120
80-120
80-120
100-140
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
96
135
Източник:
отговори на въпросника
7.9. Рентабилност
(78)
Рентабилността се е подобрила между 2008 г. и РПРП, след като е достигнала по-ниско равнище през 2009 г. и 2010 г. Тя е останала обаче отрицателна през целия разглеждан период.
Таблица 12
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
95
104
Източник:
отговори на въпросника
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(79)
Инвестициите в разглеждания продукт значително са намалели през разглеждания период.
(80)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала тенденцията по отношение на рентабилността. През 2008 г. промишлеността на Съюза е отбелязала отрицателна възвръщаемост на инвестициите, която леко се е подобрила, въпреки че е останала отрицателна през РПРП.
Таблица 13
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Инвестиции
100
2
23
18
Възвръщаемост на инвестициите
100
100
96
103
Източник:
отговори на въпросника
7.11. Парични потоци и способност за привличане на капитал
(81)
Паричните потоци, т.е. способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота за разглеждания продукт, значително са се подобрили през разглеждания период, макар че те са останали отрицателни.
Таблица 14
Парични потоци
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Парични потоци
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
96
106
Източник:
отговори на въпросника
7.12. Възнаграждения
(82)
Между 2008 г. и РПРП възнагражденията в промишлеността на Съюза са намалели с 16 %, като едновременно се е наблюдавал и спад в броя на заетите лица.
7.13. Размер на дъмпинговия марж
(83)
Въпреки действащите мерки през РПРП е продължил да се наблюдава значителен дъмпинг на ниво доста над сегашното равнище на мерките. Предвид на големия свободен капацитет, действителния обем на вноса от КНР и цените, значително подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че въздействието на действителните дъмпингови маржове е незначително върху промишлеността на Съюза.
7.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(84)
Беше разгледано дали промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишен дъмпинг. Въпреки действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза не е успяла да се възстанови от предишния дъмпинг. Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но вследствие на това е регистрирала загуби.
8. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(85)
Промишлеността на Съюза е останала уязвима от икономическа гледна точка и е продължила да понася съществена вреда. Почти всички показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, са се влошили през разглеждания период. Ето защо не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е било стабилно.
(86)
Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но продажните ѝ цени са били значително под равновесната точка. Несъмнено увеличението на продажните цени на промишлеността на Съюза между 2010 г. и РПРП е свързано с ръста на цените на суровините и не е покрило общия размер на разходите на промишлеността на Съюза.
(87)
В заключение трудностите на промишлеността на Съюза могат ясно да се свържат с масираното присъствие на китайски внос на ниски цени на продукта по преразглеждането в рамките на пазара на Съюза, като продуктът се е продавал на значително дъмпингови цени въпреки действащите мерки. Този фактор е бил достатъчен, за да доведе до ситуация, при която промишлеността на Съюза е понасяла загуби в опита си да запази приемлив пазарен дял. Освен това тези трудности са се задълбочавали допълнително през почти целия разглеждан период поради два фактора: свиването на пазара по време на икономическата криза от 2008-2009 г. и в по-малка степен поради внезапното увеличение на цените на суровините през РПРП. Вследствие на това са били регистрирани значителни загуби.
(88)
Предвид на отрицателното развитие на показателите във връзка с промишлеността на Съюза се счита, че тя е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент през разглеждания период.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни забележки
(89)
През разглеждания период промишлеността на Съюза се е оказала в уязвимо положение, като все още е била изложена на причиняващия вреда дъмпингов внос от КНР.
(90)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от съответната държава беше разгледан, за да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата при изтичане на мерките.
2. Обем на китайския внос
(91)
Трябва да се отбележи, че потреблението на пазара на Съюза значително се е свило след първоначалното разследване, основно поради икономическата криза. При тези обстоятелства обемът на китайския внос е нараснал до ниво, надхвърлящо значително 50 000 kg през РПРП. Що се отнася до обема на вноса, той се е увеличил с 9 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил.
3. Свободен капацитет в КНР
(92)
Както е описано в съображение 46, въз основа на наличната информация съществува значителен свободен капацитет в КНР. При липсата на антидъмпингови мерки може да се очаква голяма част от този свободен капацитет да се използва за увеличаване на вноса на пазара на Съюза, тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или китайският вътрешен пазар биха могли да поемат значителния китайски свободен капацитет. Ето защо е налице възможност за значително увеличение на вноса в Съюза. Според оценката неизползваният капацитет надхвърля близо пет пъти потреблението в Съюза през РПРП.
(93)
Освен това информацията, предоставена при разследването, показа значителни нарушения на пазара на суровината (амониев параволфрамат - АРТ), използвана за производство на продукта по преразглеждането. За тази суровина се прилагат експортни квоти, наложени от китайските органи, както и експортни такси. Това ограничава износа на АРТ и изкуствено завишава световната му цена. Тези нарушения вероятно допълнително ще насърчат китайската промишленост да произвежда и изнася на ниски цени, а промишлеността на Съюза ще трябва да произвежда сходния продукт при изкуствено високи цени на суровините.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(94)
Доказа се, че китайските производители износители са проявявали непрекъснат интерес към пазара на Съюза и са били в състояние да увеличат обема на вноса за сметка на продажбите на промишлеността на Съюза. Дори през РПРП те са увеличили вече значителния си пазарен дял.
5. Заключение
(95)
В течение на няколко години промишлеността на Съюза е изпитвала последиците от дъмпинговия внос от КНР и в момента все още е уязвима от икономическа гледна точка.
(96)
Ако изтече срокът на действие на мерките, е много вероятно да се увеличи дъмпинговият внос, който сериозно би застрашил съществуването на промишлеността на Съюза. Несъмнено в КНР има значителен свободен капацитет, който при изтичане на срока на мерките вероятно до голяма степен ще се насочи към пазара на Съюза на дъмпингови цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар.
(97)
Предвид на констатациите от разследването, а именно продължаването на дъмпинга, свободният капацитет в КНР, нарушенията, установени на пазара на суровините, потенциалът на производителите износители в КНР да пренасочат износа си към пазара на Съюза, цените на китайските износители, които очевидно подбиват цените на промишлеността на Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, всяка отмяна на мерките ще доведе до вероятност от продължаване на вредата.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(98)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на съществуващите мерки би било в противовес на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На всички заинтересовани страни беше предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(99)
Трябва да се припомни, че в първоначалното разследване се счете, че налагането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(100)
На тази основа беше разгледано дали въпреки заключението за вероятност от продължаване на нанасящия вреда дъмпинг съществуват убедителни доводи, които биха довели до извода, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(101)
Предвид на състоянието на промишлеността на Съюза и анализа на вероятността от повтаряне на вредата, е очевидно, че промишлеността на Съюза вероятно ще влоши сериозно финансовото си положение при изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки. През целия разглеждан период обемът на производството и продажбите на промишлеността на Съюза се е свивал, а вносът от съответната държава се е увеличавал въпреки действащите мерки. В същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, тъй като тя е понесла тежки загуби. Следователно е необходимо да се укрепят условията на ефективна конкуренция на пазара на Съюза.
(102)
Счита се, че продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза, която така ще може да увеличи обема на продажбите си и да подобри финансовото си състояние. Обратно, прекратяването на мерките сериозно ще застраши жизнеспособността на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(103)
Нито един от 15-тe ползватели, с които беше осъществена връзка, не изяви желание да съдейства. Както и в първоначалното разследване, не бяха получени никакви отговори на въпросника от заинтересованите ползватели. В първоначалното разследване неоказването на съдействие се обясни със слабото отражение на ВЕ върху производствените им разходи, тъй като явно качеството и надеждността са основните критерии за клиентите. Предвид на явно незначителното въздействие на продукта по преразглеждането върху разходите за продуктите надолу по веригата, се заключава, че мерките няма да окажат неблагоприятно отражение върху дейностите на ползвателите.
4. Интерес на вносителите
(104)
Трима вносители се свързаха с Комисията в началото на разследването, но те не бяха счетени за заинтересовани страни, тъй като не са внасяли разглеждания продукт от КНР през РПРП. С оглед на факта, че вносителите на ВЕ не проявиха никакъв интерес при разследването, се заключава, че запазването на мерките не би противоречало несъмнено на интереса на ЕС.
5. Заключение
(105)
Предвид на гореизложеното се заключава, че няма убедителни аргументи срещу запазване на настоящите антидъмпингови мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(106)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(107)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 260/2007, следва да се запазят.
(108)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00 (кодове по ТАРИК 8101991010 и 8515900010), с произход от Китайската народна република.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди налагане на мито, на продуктите, които са описани в параграф 1 и са произведени от долупосочените дружества, са следните:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Всички други дружества
63,5 %
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 май 2013 година.
A TANÁCS 508/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 260/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes volfrámelektródák behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 63,5 %-os értékvám formáját öltötték, három kínai exportőr esetében pedig egyedi dömpingellenes vámot vetettek ki.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(2)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. március 9-én közzétett értesítésében (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínából származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(3)
A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Eurometaux (a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be az egyes volfrámelektródák teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviselő egyik uniós gyártó nevében.
(4)
A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását eredményezné.
3. A vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a másik ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett független importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(7)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(8)
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Három importőr jelentkezett. A felülvizsgálati időszakban azonban egyikük sem importált egyes Kínából származó volfrámelektródákat.
(10)
Mindössze két kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, ezért az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Két uniós gyártótól, két kínai exportáló gyártótól és egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól érkeztek válaszok.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, és meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók
-
Plansee SE, Ausztria,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Németország;
b)
kínai exportáló gyártók
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baodzsi;
c)
az egyik kínai exportáló gyártóhoz kapcsolódó vállalat
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Sanghaj;
d)
az egyik európai uniós exportáló gyártóhoz kapcsolódó vállalatok
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Németország,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgium;
e)
analóg ország
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA.
B. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(13)
Az érintett termék megegyezik a 260/2007/EK rendelet tárgyát képező termékkel: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8101 99 10 és az ex 8515 90 00 KN-kód alá besorolt, nem szintereléssel előállított volfrámelektróda, beleértve a volfrámrudakat és pálcákat, méretre vágva is, amely volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaz (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).
(14)
A felülvizsgálat tárgyát képező terméket hegesztés és hasonló munkafolyamatok során használják. A volfrámelektródákat a legkülönfélébb ipari ágazatokban használják fel, így az építőiparban, a hajóépítésben, az autógyártásban, a hajómérnöki, a vegyészeti és a nukleáris technikában, az űrtechnikában, az olaj- és gázvezetékeknél. Fizikai és kémiai jellemzői, valamint a felhasználó szemszögéből a termék különböző típusainak helyettesíthetősége alapján ebben az eljárásban valamennyi volfrámelektróda egyetlen terméknek tekintendő.
(15)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék, a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített termékek, valamint az analóg országban gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(16)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömping, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(17)
Amint arra a fenti magyarázat is kitért, a kínai exportáló gyártók esetében nem volt szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő vállalat az érintett termék Kínából származó uniós behozatalának 80-85 %-át bonyolította. Ennek alapján megállapítható, hogy az együttműködés szintje magas volt.
(18)
Az eredeti vizsgálat során az egyik exportáló gyártót az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban részesítették, míg a másik exportáló gyártót az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében egyéni elbánásban részesítették. Hangsúlyozandó, hogy a vizsgálatok összefüggésében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás ismételt elbírálására nem kerül sor. Egy harmadik, a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban nem együttműködő vállalat is egyéni elbánásban részesült az eredeti vizsgálat folyamán.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(19)
Mivel Kína gazdasága átalakulóban van, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.
(20)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is az Amerikai Egyesült Államok (USA) szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
(21)
A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más országok alkalmasak lennének-e analóg országnak, és azonosította azokat az egyéb harmadik országokat, amelyekből az Eurostat adatai alapján volfrámelektródákat importálnak. A Bizottság felkereste a szóban forgó országok ismert potenciális gyártóit, és felkérte őket, hogy működjenek együtt a vizsgálat során. Nem sikerült azonban együttműködést elérni.
(22)
A megállapítások szerint az USA megfelelően reprezentatív referenciapiac, különös figyelemmel belföldi piacának nyitottságára és versenyképességére. Az eredeti vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat használták analóg országként. Nem merült fel olyan új vagy megváltozott körülmény, amely más analóg ország kiválasztását indokolná.
(23)
Ezért a jelenlegi felülvizsgálat keretében az USA tölti be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét. A Bizottság felvette a kapcsolatot az egyetlen ismert egyesült államokbeli vállalattal, amely beleegyezett az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Az említett vállalat ellenőrzött értékesítési és gyártási adatait használták fel az azon vállalatokra érvényes rendes érték meghatározásához, amelyek az eredeti vizsgálat során nem részesültek piacgazdasági elbánásban.
2.2. Rendes érték
(24)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a volfrámelektródák független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék e vállalatok által képviselt, Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.
(25)
Ezt követően megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomnak minősül-e. Ehhez megállapították a független vásárlók részére történő nyereséges belföldi értékesítés arányát.
(26)
Az érintett termék rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított reprezentatív belföldi értékesítésű típusai esetében, a rendes értéket az exportáló ország független vásárlói által fizetett árak alapján határozták meg. A felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb típusai esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban számították ki. A rendes értéket ezért az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében a vállalat előállítási költségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint figyelembe vették a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget.
(27)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségek kiszámításának módszere eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ami befolyásolhatta a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti kiszámításához használt haszonkulcs meghatározását. A vizsgálat során már korábban rendelkezésre bocsátott információkon felül a szóban forgó fél állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Megjegyzendő, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban a forgalom szerint osztották fel, az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszerrel megegyezően.
(28)
Az eredeti vizsgálatban alkalmazott haszonkulcs alapjául nem a rendes kereskedelmi forgalom tesztelése szolgált, mivel az érintett termék egyetlen exportált típusát sem értékesítették rendes kereskedelmi forgalomban a hazai piacon. Jelen hatályvesztési felülvizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék néhány típusa nyereséges, ezért az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően a szóban forgó nyereséges ügyletekre vonatkozó haszonkulcsot használták a rendes érték kiszámításához.
(29)
Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesített vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg. Az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése a megállapítások értelmében megfelelő mennyiségben, rendes kereskedelmi forgalomban történtek, ezért felhasználható a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatra érvényes rendes érték meghatározásához.
2.3. Exportár
(30)
A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat teljes Unióba irányuló exportját kapcsolódó importőrökön keresztül értékesítette, amit később kapcsolódó és független uniós vállalatoknak viszontértékesítettek. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termékek első, független vevő részére történő viszonteladási ára alapján számították ki, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a haszonkulcs ésszerű mértékének figyelembevételével. E tekintetben a kapcsolódó vállalatok saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták.
(31)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kapcsolódó importőrökre vonatkozó értékesítési, általános és adminisztratív költségek megállapításakor olyan költségeket vettek figyelembe, melyek az érintett terméktől eltérő termékek értékesítése kapcsán merültek fel, így ezeket a költségeket figyelmen kívül kell hagyni. Megjegyzendő, hogy a vállalatok által rendelkezésre bocsátott, ellenőrzött értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően vették figyelembe az exportár kiszámításához. Semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá azt az állítást, miszerint a benyújtott értékesítési, általános és adminisztratív költségek olyan költségeket tartalmaztak, melyek az érintett terméktől eltérő termékek értékesítése kapcsán merültek fel, így azt el kellett utasítani.
(32)
Emellett az egyik érdekelt fél által benyújtott, exportárakra vonatkozó észrevételben hibásan szerepelt a releváns pénznem. Az állítást ezért elutasították.
(33)
A haszonkulcs vonatkozásában egy uniós független importőr sem mutatott együttműködést. Az eredeti vizsgálat során a kapcsolódó importőrök haszonkulcsát használták fel azzal az indokkal, hogy a független importőrök tevékenységeit nem lehetett megfelelően összehasonlítani az érintett kapcsolódó importőr tevékenységeivel. A vizsgálat rámutatott, hogy a kapcsolódó importőr tevékenységei megegyeztek a felülvizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak során: a behozott volfrámelektródák többségét hegesztőpisztolyokba - a vállalatcsoport által előállított fő termékbe - építették be. Azt is meg kell jegyezni, hogy a volfrámelektróda jóval kisebb értéket képvisel, mint a végtermék. Ez alapján az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy a kapcsolódó importőr saját haszonkulcsa pontos alapul szolgálhatna az exportár kiszámításához használt haszonkulcs megállapításához.
(34)
Az eredeti vizsgálat folyamán egyéni elbánásban részesített vállalat valamennyi uniós exportértékesítése közvetlenül független, az Unióban bejegyzett ügyfeleknek történt. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(35)
Minden más kínai székhelyű gyártó exportárának meghatározására a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikák alapján került sor.
(36)
Az exportárakat az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a megfizetett dömpingellenes vámok levonásával állapították meg, mivel egyik fél sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik a viszonteladási árakban, illetve az uniós piacon jellemző értékesítési árakban.
2.4. Összehasonlítás
(37)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(38)
A két együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, és a hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - különbségeket.
2.5. Dömpingkülönbözet
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(40)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártó esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat továbbra is jelentős dömpinget folytatott.
(41)
Az eredeti vizsgálat során egyéni elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártó esetében, csakúgy mint az összes többi nem együttműködő kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet vonatkozásában jelentős dömping mutatkozott, amely még meg is haladta az eredeti vizsgálatban megállapított dömping szintjét.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(42)
Amellett, hogy megállapítást nyert a dömping fennállása a felülvizsgálati időszak során, azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása.
(43)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az együttműködő exportáló gyártók Kína teljes termelési kapacitásának hozzávetőlegesen mindössze 10 %-át képviselték. A megállapítások alapját ezért túlnyomórészt a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információk, valamint nyilvánosan hozzáférhető adatok képezték. Különös figyelmet fordítottak a kínai gyártók harmadik országokban alkalmazott exportárainak alakulására, Kína termelési kapacitására, a Kínában rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitásra és az uniós piac kínai exportőrök számára jelentette vonzerejére.
3.2. A kínai gyártók harmadik országokban alkalmazott exportárainak alakulása
(44)
Az egyéb harmadik országok piacaira irányuló export tekintetében megjegyzendő, hogy a nyilvánosan hozzáférhető kínai adatbázisokban fellelhető statisztikai információk a felülvizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb termékskálát ölelnek fel, ezért nem lehetett megbízhatóan elemezni az egyéb piacokon megjelenő exportmennyiséget és árakat. A két együttműködő kínai exportáló gyártó nem exportált független vevőknek egyéb harmadik piacokon. Ebből adódóan nem lehetett megbízhatóan megállapítani az egyéb harmadik országok piacaira a felülvizsgálati időszakban érvényes exportárakat, továbbá a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetett megalapozott következtetéseket levonni.
3.3. A kínai gyártók kihasználatlan kapacitása
(45)
Az alábbi elemzés alapjául szolgáló adatokat a kérelmező a felülvizsgálati kérelemben bocsátotta rendelkezésre; az adatokat nyilvánosan hozzáférhető információkkal is összevetették.
(46)
Mindezt alapul véve a kínai gyártók kapacitását 1 600 000 kg-ra becsülték. A kérelmező becslése szerint a kínai gyártók kapacitáskihasználása 63 % körül alakul, ami mintegy 600 000 kg-nak megfelelő, a felülvizsgálati időszakban jellemző teljes uniós felhasználás mintegy ötszörösére rúgó kihasználatlan kapacitást eredményez. Nagy mennyiség lenne tehát exportálható Kínából, különös tekintettel arra, hogy semmi jel nem mutat arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a belföldi piac képes lenne felvenni az említett jelentős kihasználatlan kapacitást.
3.4. A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(47)
Az Unióba irányuló kínai import a figyelembe vett időszak során 9 %-kal emelkedett, a felülvizsgálati időszak folyamán jóval meghaladva az 50 000 kg-ot; ez a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás közel felének felelt meg.
(48)
A figyelembe vett időszak során az importárak ingadoztak és ugyanazon tendencia szerint alakultak, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek árai. Az importárak 2008 és a felülvizsgálati időszak között összességében 42 %-kal nőttek, és továbbra is megtartották a dömpingelt szintet. Az áremelkedés főként az elsődleges nyersanyagnak (volfrámpor) a felülvizsgálati időszakban megnövekedett költségével magyarázható.
3.5. Az uniós piac vonzereje
(49)
A világ volfrámelektród-felhasználásának 20 %-át kitevő uniós piac az egyik legnagyobb a világon. A kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy az Unió piacán jelen lehessenek; ezt az a tény is alátámasztja, hogy a felülvizsgálati időszakban megtartották, sőt növelték az uniós piacon szerzett jelentős, 45 %-os piaci részesedésüket.
3.6. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(50)
A fenti elemzés rámutat, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, jelentős dömpingkülönbözet mellett jutott el az uniós piacra. Tekintettel az uniós piacot jellemző árszintek elemzésére és a kínai exportőrök uniós piac iránt mutatott érdeklődésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló jelentős, az Unió teljes fogyasztását messze meghaladó kihasználatlan kapacitásra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának igen nagy valószínűsége.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(51)
A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban két gyártó foglalkozik volfrámelektródák gyártásával. Mindkét gyártó teljes körű együttműködést tanúsított a vizsgálat során.
(52)
Az említett vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(53)
Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze két vállalatot foglal magában, a bizalmas adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően a táblázatok indexált formában vagy értéktartományok megadásával közlik.
(54)
Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok a volfrámelektródáktól eltérő termékeket is tartalmaznak, az importra vonatkozó elemzés a TARIC-kód szintű importadatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A TARIC-adatok bizalmasnak minősülnek, mivel részletességükből adódóan a felek azonosíthatóvá válnának. Ebből kifolyólag egyes adatokat értéktartományok között tüntetnek fel.
3. Az uniós felhasználás
(55)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene és az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.
(56)
2008 és a felülvizsgálati időszak között (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) az uniós felhasználás 16 %-kal csökkent. Az uniós felhasználás jelentősen visszaesett 2008 és 2009 között, majd emelkedést mutatott, ám a felülvizsgálati időszakban nem érte el a válság előtti szintet. A fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett mélypont és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás közel 40 %-os növekedést mutatott.
1. táblázat
Felhasználás
Volumen
(kilogramm)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Forrás:
kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
4. A Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése
(57)
A Kínából származó dömpingelt behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.
(58)
Az uniós felhasználás abszolút mértékben vett csökkenése ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatali mennyisége 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során, így a felülvizsgálati időszakban az import szintje jóval meghaladta az 50 000 kg-ot (lásd a 2. táblázatot). Ez a növekedés az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett általános visszaesésével kiegészülve azt eredményezte, hogy a kínai exportőrök piaci részesedése elérte a teljes uniós piac közel felét.
2. táblázat
Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Piaci részesedés (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Forrás:
az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
5. Kínából származó import árai
5.1. Az árak alakulása
(59)
A Kínából származó import árai hozzávetőlegesen 40 %-kal emelkedtek 2008 és a jelentős növekedés jellemezte felülvizsgálati időszak között. Az áremelkedés főként az elsődleges nyersanyagnak (volfrámpor) a felülvizsgálati időszakban megnövekedett költségével magyarázható.
3. táblázat
A Kínából származó import árai
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Árak
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Forrás:
az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
5.2. Áralákínálás
(60)
A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából származó import árai áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest. A felülvizsgálati időszakra 37 %-os alákínálási különbözetet állapítottak meg, mely a dömpingellenes vám figyelembevételével is jelentős, 24 %-os szintet mutatott. A különbözetet az együttműködő exportáló gyártók CIF-exportárai és az uniós gazdasági ágazat gyártelepi átlagárai összehasonlításával számították ki. A Kínára vonatkozó árakat reprezentatívnak tekintették, mivel a két együttműködő exportáló gyártó a Kínából származó volfrámelektródák importjának közel 80 %-át bonyolítja.
(61)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az árakat nem terméktípusonként hasonlították össze, így a különböző terméktípusok ára közötti állítólagos jelentős eltérések miatt az alákínálás kiszámított mértéke nem megbízható. A rendelkezésre álló információk alapján a terméktípusok szerinti ár-összehasonlítás mindössze az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek egy része, illetve az Unióba irányuló exportértékesítések egy része esetében volt lehetséges. Az említett fél nem szolgált olyan bizonyítékokkal, melyek megkérdőjelezhették volna az alkalmazott módszer ésszerűségét. Az érvelést ezért el kellett utasítani.
(62)
A nyilvánosságra hozatalt követően felmerült az is, hogy a kínai importárakat és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési árait nem azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. Az állítást azonban nem támasztották alá: az érintett fél nem nyújtott be olyan információkat vagy bizonyítékokat, melyek konzisztens és határozott különbségeket mutattak volna az állítólagosan eltérő kereskedelmi szintekre visszavezethetően.. Az állítást ezért elutasították.
6. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(63)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszakban más országokból származó behozatal volumenét és árait mutatja be. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.
4. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Vietnám
Importmennyiség (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Ár
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Dél-Korea
Importmennyiség (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Ár
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Egyéb harmadik országok
Importmennyiség (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Ár
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Összesen
Importmennyiség (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Ár
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Forrás:
az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
(64)
Az egyéb harmadik országokból származó, az uniós piacra irányuló behozatal közel 33 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. A figyelembe vett időszakban a piaci részesedések is csökkentek, a felülvizsgálati időszakban 30-35 %-os szintet mutatva. Ugyanezen időszakban az egyéb harmadik országokból származó importárak 21 %-kal növekedtek.
(65)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat rámutatott, hogy a hasonló terméket Kínán kívül más országból nem importálták jelentős mennyiségben az uniós piacra. Az eredeti vizsgálat megállapításai szerint az egyesült államokbeli és a japán gyártók legfőbb piacát hazai piacuk jelentette. Így azt a következtetést vonták le, hogy a Kínán kívüli országokból származó import elenyésző.
(66)
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott információk szerint Vietnámban és Dél-Koreában nem gyártanak volfrámelektródákat; az ezekből az országokból érkező behozatal valójában Kínából származik. A jelenlegi vizsgálat során azonban nem merültek fel az állítást alátámasztó információk.
7. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
7.1. Előzetes megjegyzések
(67)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
(68)
Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze két vállalatot foglal magában, a bizalmas adatok védelme érdekében az adatok értéktartományok megadásával szerepelnek.
7.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(69)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben csökkent. A termelés 2008 és a felülvizsgálati időszak vége között 29 %-kal csökkent. A csökkenő tendencia igen erőteljes, 40 %-ot meghaladó volt 2009-ben.
5. táblázat
A teljes uniós termelés
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelés
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Forrás:
kitöltött kérdőívek
(70)
A gyártási kapacitás a figyelembe vett időszakban állandó maradt. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 27 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 41 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.3. Készletek
(71)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 20 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Mindez összhangban van az uniós piacon az említett időszak alatt tapasztalt csökkenő fogyasztási tendenciával.
7. táblázat
Zárókészletek
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.4. Értékesítési volumen
(72)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2008 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkent, ezen belül jelentős visszaesés mutatkozott 2008 és 2009 között. A csökkenő tendencia a 2010. év kivételével felülmúlta a teljes felhasználás terén mutatkozó visszaesést.
8. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.5. Piaci részesedés
(73)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítési volumene tekintetében mutatkozó, a fenti preambulumbekezdésben leírt tendenciának köszönhetően az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő értékesítési volumen ellenére 2009-ben és 2010-ben meg tudta tartani piaci részesedését, ám a felülvizsgálati időszak folyamán a növekvő piac ellenére visszaeső értékesítések következtében a részesedés csökkent. A piaci részesedés így 20-25 % között alakult, ami némileg elmarad a figyelembe vett időszak kezdetén megállapítottól.
9. táblázat
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Forrás:
kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
7.6. Növekedés
(74)
Amint arra a fenti magyarázat is rámutat, az uniós felhasználás a gazdasági visszaesés következtében jelentősen csökkent 2008 és 2009 között, majd emelkedést mutatott, ám a felülvizsgálati időszakban nem érte el a válság előtti szintet. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő értékesítési volumen ellenére 2009-ben és 2010-ben meg tudta tartani piaci részesedését, ám a felülvizsgálati időszak folyamán a növekvő piac ellenére visszaeső értékesítések következtében a részesedés csökkent.
7.7. Foglalkoztatás és termelékenység
(75)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 13 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
(76)
A termelésben mutatkozó visszaesést követően az egy alkalmazottra jutó termelékenység, illetve kilogrammban számított teljesítmény is csökkent a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:
10. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottsági index
100
65
84
87
Termelékenységi index
100
92
106
83
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.8. Értékesítési egységárak
(77)
Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységárai 2008 és 2010 között némileg csökkentek, részben a gazdasági válság hatásának következtében. Az értékesítési egységárak 2010 és felülvizsgálati időszak között jelentős növekedést mutattak. Az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során összességében 35 %-kal emelkedtek. Az árak alakulása - különösen 2010 és felülvizsgálati időszak között - a volfrámelektródák fő komponense árának növekedésével magyarázható.
11. táblázat
Az uniós értékesítések egységára
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.9. Nyereségesség
(78)
A nyereségesség - a 2009-et és 2010-et jellemző alacsonyabb szint mellett - 2008 és a felülvizsgálati időszak között összességében javult. Mindezek ellenére a nyereségesség a teljes figyelembe vett időszak vonatkozásában negatív tendenciát mutatott.
12. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(79)
Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységbe történő beruházás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban.
(80)
A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak megtérülése 2008-ban negatív volt, ami a felülvizsgálati időszakban a javuló tendencia ellenére is negatív maradt.
13. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
100
2
23
18
Beruházások megtérülése
100
100
96
103
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.11. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(81)
A pénzforgalom - azaz az ágazat azon képességében, hogy maga finanszírozza tevékenységeit, és melyet az érintett termék forgalmának százalékos értékében fejeznek ki - a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős javulás ellenére továbbra is negatív maradt.
14. táblázat
Pénzforgalom
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.12. Bérek
(82)
Az uniós gazdasági ágazat bérei 2008 és felülvizsgálati időszak között 16 %-kal csökkentek, ami összhangban áll a foglalkoztatottak számának csökkenésével is.
7.13. A dömpingkülönbözet nagysága
(83)
A hatályos intézkedések ellenére a felülvizsgálati időszakban jelentős dömping zajlott, mely jóval meghaladta az intézkedések jelenlegi szintjét. Figyelembe véve azonban a nagymértékű kihasználatlan kapacitást, a Kínából származó tényleges behozatal volumenét, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutató árakat, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.
7.14. A korábbi dömping okozta károk helyreállítása
(84)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. A hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült kihevernie a korábbi dömping hatásait. A kínai import árakra gyakorolt nyomásának ellenállva az uniós gazdasági ágazat igyekezett megtartani piaci részesedését, ám az ennek ellenére csökkent.
8. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(85)
Az uniós gazdasági ágazat nem lábalt ki a sebezhető gazdasági helyzetből, és továbbra is jelentős kár érte. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lett volna.
(86)
A kínai import árakra gyakorolt nyomásának ellenállva az uniós gazdasági ágazat igyekezett megtartani piaci részesedését, értékesítéseit jóval a jövedelmezőségi küszöb alatti árakon bonyolítva. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraiban 2010 és a felülvizsgálati időszak között ténylegesen mutatkozó növekedés a nyersanyagárak növekedésével áll összefüggésben, és nem jeleníti meg az uniós gazdasági ágazat összes költségét.
(87)
Ebből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzete egyértelműen visszavezethető a felülvizsgálat tárgyát képező termék alacsony áron értékesített kínai importjának uniós piaci tömeges jelenlétére, melyet a hatályos intézkedések ellenére jelentős mértékben dömpingelt árakon értékesítenek. Mindez alapján egy olyan helyzetkép rajzolódik ki, amelyben az uniós gazdasági ágazat az elfogadható mértékű piaci részesedése megtartása érdekében tett erőfeszítései mellett veszteségeket szenved. E nehézségeket a teljes figyelembe vett időszakban tovább súlyosbította az alábbi két tényező: a 2008-2009-es gazdasági válság során tapasztalt piaci visszaesés, valamint kis mértékben az alapanyagköltségek váratlan emelkedése a felülvizsgálati időszakban. A fenti tényezők következtében az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteséget szenved.
(88)
Mutatói kedvezőtlen alakulásának fényében az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a figyelembe vett időszakban továbbra is jelentős kár érte.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(89)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(90)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége.
2. A Kínából származó import volumene
(91)
Hangsúlyozandó, hogy az uniós piacot jellemző felhasználás az eredeti vizsgálat óta jelentősen csökkent; ennek elsősorban a gazdasági visszaesés volt az oka. Az adott körülmények között a Kínából származó import volumene a felülvizsgálati időszakban jóval meghaladta az 50 000 kg-ot. A behozatal volumene 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel párhuzamosan csökkent.
3. Kihasználatlan kapacitás Kínában
(92)
Amint arra a (46) preambulumbekezdés is rámutat, a fellelhető információk alapján a kínai ágazat jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik. Várható, hogy e kihasználatlan kapacitás nagy része dömpingellenes intézkedések hiányában felhasználható lenne az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségének növelésére. Mindezt alátámasztja, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének felvenni a kínai ágazat jelentős kihasználatlan kapacitását. Ebből adódóan rendelkezésre áll az Unióba irányuló kivitel jelentős növeléséhez szükséges kapacitás. Becslések szerint a kihasználatlan kapacitás a felülvizsgálati időszakot jellemző uniós felhasználás mintegy ötszörösét teszi ki.
(93)
Emellett a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához használt nyersanyag (ammónium-paravolframát) piaca jelentős mértékben torzult. Az említett nyersanyagra a kínai hatóságok kiviteli kontingenseket és exportvámokat állapítottak meg. Ez korlátozza az ammónium-paravolframát exportját, miközben annak világpiaci árát mesterségesen növeli. E torzulások várhatóan tovább ösztönzik a kínai gazdasági ágazatot arra, hogy alacsony áron gyártson és exportáljon, hiszen az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló terméket mesterségesen magasan tartott nyersanyagárak mellett kell előállítania.
4. Az uniós piac vonzereje
(94)
Bebizonyosodott, hogy a kínai exportáló gyártók folyamatos érdeklődést tanúsítottak az uniós piac iránt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítései rovására sikerült importvolumenüket növelni. A felülvizsgálati időszakban az eleve jelentős piaci részesedésüket tovább bővítették.
5. Következtetés
(95)
Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(96)
Az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínű a dömpingelt behozatal fokozódásának valószínűsége; így az uniós gazdasági ágazat léte komoly veszélybe kerülhet. Kína jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, melynek elsődleges célpontja vélhetően az uniós piac, és az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt árak jelentős alákínálást mutatnának az uniós gazdasági ágazat uniós piacon kialakított értékesítési áraival szemben.
(97)
A vizsgálat eredményeinek tükrében - azaz a dömping folytatódása, a kihasználatlan kínai kapacitás, a nyersanyagpiac torzulása, a kínai exportáló gyártók azon képessége, hogy exportvolumenüket az uniós piacra irányítsák, a kínai exportőrök egyértelműen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árkialakítása, valamint az uniós piac vonzereje - az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna a kár folytatódásának valószínűsége.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(98)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása sérti-e az Unió egészének érdekeit. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(99)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat - tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban - lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.
(100)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömpinget valószínűsítő következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll az Unió érdekében az intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(101)
Tekintve az uniós gazdasági ágazat helyzetét, valamint a megismétlődő kár valószínűségének elemzését, minden jel arra mutat, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentősen romlana. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumene csökkent, mellyel egyidejűleg az érintett országból érkező behozatal a hatályos intézkedések ellenére nőtt. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és komoly veszteségekkel küzd. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn.
(102)
Megállapították, hogy az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét növelhetné, és pénzügyi helyzetét is javíthatná. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben komolyan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.
3. A felhasználók érdeke
(103)
A megkeresett 15 felhasználó közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érdekelt felhasználók ezúttal sem töltötték ki a kérdőíveket. Az eredeti vizsgálat során az együttműködés hiányát az támasztotta alá, hogy a volfrámelektródák a gyártási költségeikre csekély hatást gyakorolnak, mivel ügyfeleik számára a minőség és a megbízhatóság a leglényegesebb szempontok. Tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyilvánvalóan elenyésző hatással bír a feldolgozott termékek költségeire, azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések nem gyakorolnának hátrányos hatást a felhasználók gazdasági ágazatára.
4. Az importőrök érdeke
(104)
A vizsgálat megkezdésekor három importőr jelentkezett a Bizottságnál, ám nem minősültek érdekelt feleknek, mivel a felülvizsgálati időszakban nem importálták Kínából az érintett terméket. Abból adódóan, hogy a volfrámelektróda-importőrök nem tanúsítottak érdeklődést a vizsgálat idején, azt az egyértelmű következtetést vonták le, hogy az intézkedések fenntartása nem sértené az EU érdekeit.
5. Következtetés
(105)
A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(106)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(107)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 260/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes volfrámelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fent kell tartani.
(108)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti - veszélyét minimalizálni lehessen, jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések, amelyek kizárólag az egyedi vámtétel bevezetése által érintett vállalatok esetében alkalmazandók, a következőket tartalmazzák: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell bevezetni a Kínai Népköztársaságból származó, nem szintereléssel előállított volfrámelektródákra, beleértve a volfrámrudakat és pálcákat, méretre vágva is, amelyek volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaznak, és jelenleg az ex 8101 99 10 és az ex 8515 90 00 KN-kód alá tartoznak (8101991010 és 8515900010 TARIC-kód).
(2) A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt termék, illetve az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Minden más vállalat
63,5 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 29-én.