РЕГЛАМЕНТ (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012
относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета
СЪДЪРЖАНИЕ
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Член 2
Определения
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Член 5
Защита на личните данни
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Глава 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
Глава 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Член 10
Вид бюджетни кредити
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
Глава 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
Член 18
Салдо от финансовата година
Глава 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
Глава 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Член 21
Целеви приходи
Член 22
Безвъзмездни сделки
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
Глава 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
Член 26
Трансфери от Комисията
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
Член 28
Специфични правила за трансферите
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
Глава 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
Член 31
Задължителна финансова обосновка
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
Глава 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Член 38
Проектобюджет
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Глава 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Член 44
Бюджетна номенклатура
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
Член 46
Провизии
Член 47
Отрицателен резерв
Член 48
Резерв за спешна помощ
Член 49
Представяне на бюджета
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
Глава 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
Член 54
Основен акт и изключения
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
Член 57
Конфликт на интереси
Глава 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
Член 60
Непряко управление
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
Член 62
Изпълнителни агенции
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
Глава 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
Глава 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
Раздел 2
Правила, приложими за оправомощените и вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
Глава 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
Раздел 4
Разпореждане за събиране.
Член 79
Разпореждане за събиране
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
Член 81
Давностен срок
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
Глава 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
Глава 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
Член 94
Предаване на документи
Член 95
Електронно управление
Глава 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Глава 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
Глава 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
Член 105
Съдържание на тръжната документация
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
Член 109
Административни и финансови санкции
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
Член 111
Представяне на оферти
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
Член 113
Решение за възлагане
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
Глава 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
Член 118
Приложими прагове
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
Глава 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
Член 122
Бенефициери
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
Глава 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
Член 126
Допустими разходи
Член 127
Съфинансиране в натура
Член 128
Прозрачност
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
Глава 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
Член 133
Процедура за оценяване
Глава 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
Глава 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
ДЯЛ IХ
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
Глава 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
Член 143
Правила относно отчетите
Член 144
Счетоводни принципи
Член 145
Финансови отчети
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
Член 147
Междинни отчети
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
Глава 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
Глава 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
Член 154
Записвания в общите сметки
Член 155
Счетоводни корекции
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
Глава 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
Глава 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 166
Последващи мерки
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
Член 180
Управление, подбор и одит
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
Член 183
Съвместен изследователски център
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 184
Общи разпоредби
Глава 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
Глава 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Глава 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Глава 5
Одит на отчетите
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
Член 202
Поети задължения
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Член 207
Прагове и суми
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Член 210
Упражняване на делегирането
Член 211
Преразглеждане
Член 212
Отменяне
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 214
Влизане в сила
ПРИЛОЖЕНИЕ
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
Съвместно изявление по въпроси, свързани с МФР
Съвместно изявление относно разходите за недвижими имоти във връзка с член 203
Съвместно изявление на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно член 203, параграф 3
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 322 от него, във връзка с Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), е бил неколкократно съществено изменян. Поради това че трябва да се направят допълнителни изменения, включително промени, с които да се вземе предвид влизането в сила на Договора от Лисабон, с оглед на постигане на яснота Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 следва да бъде отменен и заменен с настоящия регламент.
(2)
В Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 са установени бюджетните принципи и финансовите правила, които регламентират съставянето и изпълнението на общия бюджет на Съюза („бюджетът“), осигуряват добро и ефективно управление, контрол и защита на финансовите интереси на Съюза и увеличават прозрачността, и които трябва да бъдат спазвани във всички правни актове и от всички институции. Основните принципи, концепцията и структурата на този регламент и основните правила за бюджетно и финансово управление следва да бъдат запазени. Дерогациите от тези основни принципи следва да бъдат преразгледани и опростени, доколкото е възможно, като се вземе предвид това дали те продължават да са подходящи, както и тяхната добавена стойност за бюджета, и тежестта, която налагат на заинтересованите страни. Необходимо е да се запазят и засилят ключовите елементи на финансовите правила: ролята на финансовите участници, интегрирането на контрола в оперативните служби, вътрешните одитори, бюджетирането, основано на дейности, осъвременяването на счетоводните принципи и правила и основните принципи по отношение на безвъзмездните средства.
(3)
Поради специфичния характер и задачи на Европейската централна банка (ЕЦБ), по-специално нейната независимост по отношение на управлението на финансите ѝ, тя следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(4)
С оглед на практическия опит в настоящия регламент следва да се включат правила с цел да се следват променящите се нужди по отношение на изпълнението на бюджета, като например съфинансирането с други донори, да се увеличи ефикасността на външната помощ, да се улесни използването на специфични финансови инструменти включително тези, сключени с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и да се улесни изпълнението на бюджета чрез публично-частни партньорства („ПЧП“).
(5)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 беше ограничен до формулиране на общи бюджетни принципи и финансови правила в съответствие с Договорите, докато разпоредбите за прилагането бяха установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (4) с цел да се постигне по-добра йерархия на правилата и Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 да се направи по-разбираем. Съгласно член 290 от ДФЕС законодателен акт може да делегира на Комисията правомощието да приема незаконодателни актове, които само допълват или изменят определени несъществени елементи от този законодателен акт. Поради това някои разпоредби от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 следва да бъдат включени в настоящия регламент.
(6)
Полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси стана неразделна част от други политики и вътрешни дейности на Съюза. Ето защо специалните финансови разпоредби, приложими по отношение на тази област на политиката, вече не са оправдани и с оглед на това следва да не се включват в настоящия регламент.
(7)
За да се гарантира прозрачност, бюджетът следва да отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс.
(8)
Съществуващите правила относно генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви следва да бъдат опростени, тъй като създават прекалена административна тежест както за получателите, така и за службите на Комисията, и водят до неразбирателства между службите на Комисията и получателите. С цел опростяване, по-специално по отношение на бенефициерите, и в съответствие с принципа на добро финансово управление следва вече да не съществува задължение да се генерират и да се събират лихви от плащанията по предварителното финансиране. При все това следва да е възможно обаче това задължение да се включи в споразумение за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на определени лица и субекти, за да се позволи повторното усвояване на генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви за програмите, приспаданията на такива лихви от заявките за плащане или събирането им.
(9)
Правилата за пренос за целевите приходи следва да отчитат разграничението между външни и вътрешни целеви приходи. За да се спази определената от донора цел, външните целеви приходи следва да бъдат пренасяни по право и използвани до извършването на всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени тези приходи. Когато външните целеви приходи са получени през последната година от програмата или действието, следва също да бъде възможно те да се използват през първата година от следващата програма или действие. Вътрешните целеви приходи следва да е възможно да се пренасят само за една година, освен ако е посочено друго в настоящия регламент.
(10)
Правилата относно временните суми от една дванадесета следва да се изяснят по отношение както на броя на допълнителните суми от една дванадесета, които могат да бъдат заявени, така и в случаите, в които Европейският парламент реши да намали размера на приетите от Съвета допълнителни разходи, надвишаващи временните суми от една дванадесета.
(11)
Дерогацията от принципа на универсалност относно целевите приходи следва да бъде изменена, за да отчете особеностите, от една страна, на вътрешните целеви приходи, произтичащи от разрешените от Европейския парламент и Съвета бюджетни кредити, както и, от друга страна, на външните целеви приходи, събрани от различни донори и определени от тези донори за конкретна програма или действие. Освен това външните донори следва да могат да съфинансират външни дейности, и по-специално хуманитарни операции, дори когато това съфинансиране не е изрично предвидено в основния акт.
(12)
По отношение на представянето на целевите приходи в проектобюджета следва да се увеличи прозрачността, като се предвиди включването в проектобюджета на сумите на целевите приходи, които са сигурни към датата на съставянето на проектобюджета.
(13)
По отношение на принципа на специфичност, тъй като вече не се прави разграничение между задължителни и незадължителни разходи, правилата относно трансферите на бюджетни кредити следва да се изменят в съответствие с това.
(14)
Правилата за трансферите на бюджетни кредити следва също да бъдат адаптирани към промените, произтичащи от влизането в сила на Договора от Лисабон. В допълнение опитът напоследък показа, че е важно да се увеличи гъвкавостта за трансферите на бюджетни кредити за плащания в края на годината и по-конкретно за структурните фондове. Необходимо е да се осигури по-добро изпълнение на бюджета, особено по отношение на бюджетните кредити за плащания, целевите приходи и бюджетните кредити за административни разходи, които са общи за няколко дяла. За тази цел следва да се опростят видовете трансфери и процедурата за приемане на някои трансфери следва да бъде по-гъвкава. По-специално, потвърди се, че е уместно и ефикасно Комисията да може да взема решения за трансфери на неизползвани бюджетни кредити при международни хуманитарни бедствия и кризи. Ето защо тази възможност следва да се отнася и до подобни събития, настъпили след 1 декември от финансовата година. От съображения за прозрачност в такива случаи Комисията следва да уведомява незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си за трансфер на неизползвани бюджетни кредити.
(15)
По отношение на разпоредбите за добро финансово управление, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да взема предвид очакваното ниво на риска от грешки и разходите и ползите от контрола, когато изготвя законодателни предложения и създава съответните системи за управление и контрол. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да докладва относно резултатите от контрола и разходите и ползите от него в годишния отчет за дейността. Декларациите за управление на тези системи, представени от определените от държавите-членки органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, са неразделна част от ефективността на националните системи за управление и контрол.
(16)
Принципът на откритост, заложен в член 15 от ДФЕС, който изисква институциите да работят колкото е възможно по-открито, предполага в областта на изпълнението на бюджета гражданите да имат възможност да знаят къде и за каква цел Съюзът изразходва средствата. Тази информация насърчава демократичните дебати, допринася за участието на гражданите в процеса на вземане на решения в Съюза и укрепва институционалния контрол и надзора на разходите на Съюза. Тези цели следва да бъдат постигнати посредством публикуването, за предпочитане чрез използване на модерни средства за комуникация, на съответната информация относно крайните изпълнители и бенефициери на средства на Съюза, при което се вземат предвид законните интереси на изпълнителите и бенефициерите по отношение на поверителността и сигурността и, когато става въпрос за физически лица, правото им на неприкосновеност на личния живот и защита на личните им данни. Поради това институциите следва да прилагат избирателен подход при публикуването на информация, в съответствие с принципа на пропорционалност. Решенията за публикуване следва да се основават на подходящи критерии, за да се предостави значима информация.
(17)
В съответствие с член 316 от ДФЕС Европейският съвет и Съветът следва да споделят един и същ раздел в бюджета.
(18)
Годишната бюджетна процедура съгласно ДФЕС следва да се отрази в настоящия регламент.
(19)
По отношение на съставянето на бюджета е важно ясно да се определят устройството и представянето на проектобюджета, изготвян от Комисията. Съдържанието на общото въведение, което предшества проектобюджета следва да бъде описано по-прецизно. Необходимо е също да се включи разпоредба относно финансовото програмиране за следващите години, както и разпоредба относно възможността Комисията да представя всякакви работни документи в подкрепа на бюджетните искания.
(20)
С оглед на специфичните характеристики на общата външна политика и политика на сигурност следва да бъдат актуализирани формите, които основните актове могат да приемат съгласно ДФЕС и съгласно дялове V и VI от ДЕС. Освен това процедурата за приемане на подготвителни мерки в областта на външната дейност следва да се адаптира към разпоредбите на ДФЕС.
(21)
Правилата относно методите на изпълнение на бюджета, които уреждат по-специално условията за възлагане на изпълнителни правомощия на трети лица, се усложниха твърде много през годините и следва да бъдат опростени. Същевременно следва да се запази първоначалната цел на възлагането на външни субекти, а именно, че независимо от метода на изпълнение разходите се изпълняват с ниво на контрол и на прозрачност, равностойно на това, което се очаква да прилагат службите на Комисията.
(22)
Следва да се направи ясно разграничение между ситуациите, в които бюджетът се изпълнява пряко - от Комисията или изпълнителните й агенции, ситуациите, в които бюджетът се изпълнява от държавите-членки чрез споделено управление, и ситуациите, в които бюджетът се изпълнява непряко от трети лица. Това би трябвало да позволи да се установи хармонизиран режим за споделено и непряко управление, който може да се адаптира в съответствие със специфичните за отделните сектори правила, по-специално в случаите, когато бюджетът се изпълнява от държавите-членки в режим на споделено управление. Този хармонизиран режим следва да включва по-специално основните принципи, които Комисията трябва да спазва, когато взема решение да изпълнява бюджета чрез споделено управление или непряко, и основните принципи, които трябва да спазват субектите, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета. Комисията следва да може да прилага правилата и процедурите на Съюза или да приема прилагането на правилата и процедурите на субекта, на който е възложено изпълнението, при условие че този субект гарантира равностойна защита на финансовите интереси на Съюза. Като част от надзорните функции на Комисията е необходимо освен това да се предвиди набор от задължения за контрол и одит, включително проверката и приемането на отчетите за всички видове изпълнение на бюджета.
(23)
Правилата относно предварителната оценка на субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при непряко управление, държавите-членки следва да се адаптират, за да се гарантира, че всички субекти и лица, на които е възложено изпълнението, осигуряват ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, което е равностойно на изискваното съгласно настоящия регламент.
(24)
Опитът с ПЧП, институционализирани като органи на Съюза съгласно член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, показва, че следва да бъдат предвидени допълнителни категории ПЧП, за да се увеличи изборът от инструменти и да се включат органи, които имат по-гъвкави и достъпни за частните партньори правила в сравнение с правилата, които се прилагат спрямо институциите на Съюза. Тези допълнителни категории следва да обхващат органи, уредени в частното право на държава-членка и органи,, които са създадени с основен акт и спазват финансови правила, които зачитат принципите, необходими за осигуряване на доброто финансово управление на средствата на Съюза.
(25)
За целите на член 317 от ДФЕС настоящият регламент следва да засили основните задължения за контрол и одит, които държавите-членки имат, когато изпълняват бюджета чрез споделено управление, тъй като понастоящем такива задължения съществуват само в специфичните за отделните сектори правила. Ето защо е необходимо да се включат разпоредби, с които се определя съгласувана рамка за всички засегнати области на политиката, относно хармонизирани административни структури на национално равнище. Тази рамка следва да не създава допълнителни структури за контрол, а следва да позволява на държавите-членки да определят органи, на които са възложени управлението и контролът на средствата на Съюза. Освен това настоящият регламент следва да съдържа разпоредби относно общи задължения за управление и контрол за тези структури, годишната декларация за управлението, с която ръководството поема отговорността за управлението на поверените му средства на Съюза, проверка и приемане на отчетите, и механизми за временно преустановяване и за коригиране, управлявани от Комисията, за да се създаде съгласувана законодателна рамка, която подобрява също общата правна сигурност и ефикасността на контрола и коригиращото действие, както и защитата на финансовите интереси на Съюза. Подробните разпоредби следва да останат в специфичната за отделните сектори нормативна уредба. В контекста на подхода за единен одит и с цел намаляване на допълнителната административна тежест, произтичаща от многократния контрол, държавите-членки могат да предоставят на Комисията декларации, подписани на подходящото национално или регионално равнище в съответствие с конституционните им изисквания.
(26)
Някои разпоредби по отношение на функциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити следва да се изяснят, по-специално тези относно предварителния и последващия контрол, които оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по делегация въвежда, както и отчетните му функции. Във връзка с това съдържанието на годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация следва да се актуализира в съответствие с практиката да се включва необходимата финансова и управленска информация в подкрепа на декларацията на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация за изпълнението на функциите му.
(27)
Отговорностите на счетоводителя на Комисията следва да бъдат изяснени, като по-специално бъде посочено, че оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията е единственото лице с право да определя счетоводните правила и хармонизираните сметкопланове, докато счетоводителите на всички други институции определят счетоводните процедури, които се прилагат в техните институции.
(28)
За да се улесни изпълнението на някои програми или действия, възложени по-специално на финансови институции, в настоящия регламент следва да се предвиди възможността за откриване на доверителни сметки. Тези банкови сметки следва да се откриват на името или от името на Комисията в счетоводните книги на финансова институция. Те следва да се управляват от тази финансова институция под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити и да е възможно да се откриват във валути, различни от еврото.
(29)
По отношение на приходните операции е необходимо да се рационализират правилата относно прогнозите за вземанията, така че да се вземат предвид бюджетните нужди. Следва да се изисква записване, когато очакванията за приходи са с известна вероятност и могат да бъдат изразени с цифри с разумна степен на приближение. В интерес на опростяването следва да бъдат въведени конкретни разпоредби относно процедурите за коригиране или анулиране на прогноза за вземане.
(30)
Правилата относно събирането следва да бъдат изяснени и засилени. По-специално следва да се уточни, че отменянето на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза. Освен това, за да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза, средствата на Съюза, за които е поискано възстановяване, следва да се третират от държавите-членки по не по-малко благоприятен начин в сравнение с исковете на публичните органи на територията им.
(31)
С оглед на необходимостта от намаляване на риска, свързан с управлението на временно получените суми посредством глоби, финансови санкции и други видове санкции, както и всички генерирани от тях приходи, тези суми следва да се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през финансовата година, която следва изчерпването на всички средства за защита срещу решенията за налагането им.
(32)
Следва да се изяснят различните видове плащания в съответствие с принципа на добро финансово управление. Освен това плащанията по предварителното финансиране следва да се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в съответствие със счетоводните правила, определени от счетоводителя на Комисията. За тази цел следва да се включат подходящи разпоредби в договорите, в решенията за отпускане на безвъзмездни средства и в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за възлагане.
(33)
Настоящият регламент следва да насърчава целта за електронно управление и по-конкретно използването на електронни данни в обмена на информация между институциите и трети лица.
(34)
Възможността за провеждане на съвместни процедури за възлагане на обществени поръчки с държави от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ“) или страни кандидатки за членство в Съюза следва да бъде допусната при определени условия.
(35)
Правилата за отстраняване, по специално от участие в тръжни процедури, следва да бъдат подобрени с цел да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза.
(36)
Като се има предвид, че използването на собствените ресурси на ЕЦБ и ЕИБ е от финансов интерес за Съюза, те следва да получат достъп до информацията в централната база данни за отстраняванията, създадена с цел защита на финансовите интереси на Съюза.
(37)
Следва да се въведе стабилна правна основа за публикуването на решенията, с които се прилагат административни и финансови санкции, по-специално по отношение на обществените поръчки, в съответствие с изискванията за защита на данните. Това публикуване следва да продължи да е по избор поради съображения за защита на данните и за сигурност.
(38)
Изискването за представяне на гаранции от изпълнителите вече не следва да бъде автоматично, а следва да се основава на анализ на риска.
(39)
Поради съображения за правна сигурност следва да се изясни обхватът на безвъзмездните средства и финансовите инструменти. По-подробно определяне на специфичните условия, приложими към безвъзмездните средства, от една страна, и към финансовите инструменти, от друга страна, би следвало да допринесе и за максимизирането на ефекта от тези два вида финансова подкрепа.
(40)
Правилата за безвъзмездните средства, приложими за субекти, създадени специално за целите на дадено действие, следва да бъдат адаптирани, така че да улесняват достъпа до финансиране от Съюза и управлението на безвъзмездни средства от заявители и бенефициери, които са решили да работят заедно в рамките на партньорство или обединение, учредено в съответствие със съответното национално право, по-специално когато избраната правна форма предлага солидна и надеждна среда за сътрудничество. Освен това с оглед на ограничените финансови рискове за Съюза и необходимостта от избягване на допълнително наслагване на договорни изисквания към съществуващите структурни договорености, субектите, свързани с бенефициер чрез постоянен капитал или правни връзки, следва да имат правото да декларират допустимите разходи, без да се налага да изпълняват всички задължения на бенефициер.
(41)
Натрупаният опит от използването на финансиране чрез еднократни суми или единни ставки показва, че тези форми на финансиране значително опростяват административните процедури и съществено намаляват риска от допускане на грешки. Освен това финансирането основано на постиженията се е оказало подходящо за някои видове действия. В този смисъл условията за използването на опростени форми на безвъзмездни средства, определени въз основа на еднократни суми, единични разходи и единни ставки, следва да станат по-гъвкави. По-конкретно, сумите, определени чрез прилагането на подход, специфичен за всеки бенефициер, следва да бъдат допуснати, включително когато тези суми са декларирани от бенефициера в съответствие с обичайните му практики за определяне и анализ на разходите, за да се облекчи административната тежест и разходите, понесени от този бенефициер особено за целите на финансовото отчитане пред Съюза.
(42)
С цел премахване на пречките за участие в програми на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства пред лица с необходимия експертен опит, но които не получават заплащане под формата на трудово възнаграждение, какъвто може да бъде случаят с работещите в малки структури, правилата за безвъзмездните средства следва да вземат предвид прилаганите от малките и средни предприятия (МСП) специфични схеми за възнаграждение, както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (5).
(43)
Принципите на недопускане на печалба и съфинансиране следва да бъдат адаптирани с оглед на практическия опит и на различните тълкувания и прилагане на тези принципи, което води до грешки и понякога до обратен ефект. По-конкретно, определението за печалба следва да се съсредоточи върху допустимите разходи и постъпления конкретно за финансирането на тези разходи, за да се опрости отчитането от страна на бенефициерите и да ги насърчи да диверсифицират своите източници на финансиране. Освен това Комисията не следва да приема по презумпция, че други донори няма да си съберат евентуалния излишък, генериран от собствените им вноски, и затова следва да извърши събиране на печалбата само пропорционално на безвъзмездните й средства. На последно място, принципът на постепенно намаляване не се оказа ефективен инструмент за ограничаване на риска от зависимост на бенефициерите на безвъзмездни средства за оперативни разходи от средствата на Съюза. Освен това приложимостта на принципа на постепенно намаляване намаля значително вследствие на необходимото въвеждане на изключения в редица основни актове и по отношение на опростените форми на безвъзмездни средства. С оглед на тези недостатъци изискването за постепенно намаляване, приложимо за безвъзмездните средства за оперативни разходи, следва да бъде премахнато.
(44)
Достъпът на субектите с ограничени административни ресурси до финансиране от Съюза, които представляват приоритетна група население за някои схеми за безвъзмездни средства и са необходими за постигане на целите на политиката на Съюза, следва да бъде улеснен посредством допълнително опростяване на процедурите, приложими за безвъзмездните средства с ниска стойност.
(45)
За да се гарантира правна сигурност и за да се създаде единна рамка от основни финансови правила, на която бенефициерите да могат да се позовават в програмите на Съюза, настоящият регламент следва да предвиди определение за критериите за допустимост на разходите и за специфичните условия, приложими за някои категории разходи, както и да предвиди условия за тяхното съгласувано прилагане.
(46)
Условията за приемане на вноски в натура от трети лица като съфинансиране и за определяне на стойността на тези вноски следва да бъдат хармонизирани, за да се намалят рисковете от грешки и съдебни спорове.
(47)
От съображения за прозрачност и за да се вземат предвид специфичните за тях ограничения за планиране, заявителите за безвъзмездни средства следва да бъдат информирани в поканата за представяне на предложения относно очаквания срок за подписването и съобщаването на решенията за отпускане на безвъзмездни средства. Със същата цел настоящият регламент следва да постанови референтен срок, основан на опита и очакваните ефекти от въвеждането на мерките за опростяване.
(48)
Когато се установят системни или повтарящи се грешки, които оказват съществен ефект за повече от една безвъзмездна помощ, следва да бъде разрешено при строги условия в обхвата на констатациите от одита да бъдат включени и неодитираните безвъзмездни средства, които са засегнати, за да се облекчи финансовата и административна тежест, породена от контрола на място и одитите. Комисията следва да използва екстраполиране на процента на намаление или възстановяване, който се прилага по отношение на безвъзмездните средства, за които системните или повтарящи се грешки са били доказани, единствено когато не е възможно и практически осъществимо с пропорционални усилия да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ.
(49)
Надтоящият регламент следва да установи стандартни срокове за съхраняване на документи, свързани с безвъзмездните средства на Съюза, от бенефициерите, за да се избегнат различни или несъразмерни договорни изисквания, като се предвиди достатъчно време за Комисията и Сметната палата да получат достъп до такива данни и документи и да упражнят последващ контрол и проверки, необходими за защитата на финансовите интереси на Съюза.
(50)
Възможността бенефициерът да отпусне финансова подкрепа на трети лица следва да се разшири при определени условия, за да се улесни правилното изпълнение на програмите, насочени, наред с другото, към голям брой физически лица, които могат да бъдат достигнати само посредством предоставянето на безвъзмездни средства на каскаден принцип. Въпреки това, принципът, съгласно който бенефициерът не може да действа по своя преценка при отпускането на финансова подкрепа на трети лица, следва да бъде запазен, по-специално за да се избегне объркване между възможността, предоставена на бенефициери да определят и да изпълнят под тяхна отговорност действия, които включват финансовата подкрепа като допустима дейност и възможността да възлагат задачи по изпълнението на бюджета чрез споделено или непряко управление на определени органи, субекти или лица.
(51)
Като ценен вид финансова подкрепа използването на награди следва да бъде улеснено и приложимите правила - изяснени посредством отделяне на наградите от режима на безвъзмездните средства и премахване на всяко споменаване на предвидимите разходи. Въпреки това наградите не са подходящи за всички цели на политиката на Съюза и следователно следва да бъдат разглеждани като допълващи, а не като заместващи други инструменти за финансиране, като например безвъзмездните средства.
(52)
Финансовите инструменти могат да имат голямо значение за увеличаване на ефекта от средствата на Съюза, когато тези средства са обединени с други средства и включват ефект на лоста. Тъй като тези финансови инструменти не могат да бъдат приравнени към услугите или безвъзмездните средства, следва да се установи нов вид финансова подкрепа. Финансовите инструменти следва да бъдат прилагани само при строги условия, за да няма бюджетни рискове за бюджета и риск от изкривяване на пазара, което е в несъответствие с правилата за държавна помощ.
(53)
В рамките на годишните бюджетни кредити, разрешени от Европейския парламент и Съвета за дадена програма, финансовите инструменти следва да се използват като допълнителна подкрепа, въз основа на предварителна оценка, която доказва, че те са по-ефективни за постигането на целите на политиката на Съюза от други форми на финансиране от Съюза, включително безвъзмездните средства.
(54)
Финансовите инструменти следва да бъдат разрешени с основен акт, който определя по-конкретно техните цели и срок. Когато финансовите инструменти са създадени без основен акт в надлежно обосновани случаи, те следва да бъдат разрешени от Европейския парламент и Съвета в бюджета.
(55)
Инструментите, които попадат потенциално в обхвата на дял VIII на първа част, като например заеми, гаранции, капиталови инвестиции, квазикапиталови инвестиции и инструменти за поделяне на риска, следва да получат определение. Определението за инструменти за поделяне на риска следва да позволява включването на кредитни подобрения за облигации за финансиране на проекти, които покриват риска, свързан с обслужване на дълга по проекта, и намаляват кредитния риск за притежателите на облигациите чрез кредитни подобрения под формата на заем или гаранция.
(56)
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата следва да представляват вътрешни целеви приходи. Приходи, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и по суми по доверителни сметки, следва да се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление. Настоящият регламент следва да установява принципите и условията за финансовите инструменти и правила за ограничаването на финансовата отговорност на Съюза, борбата срещу измамите и изпирането на пари, постепенното приключване на финансовите инструменти и отчетността.
(57)
Представянето на отчетите следва да се опрости, като в разпоредбите се посочи, че отчетите на Съюза включват само консолидираните финансови отчети и агрегираните бюджетни отчети. Следва също да се поясни, че процесът на консолидиране се отнася само до институциите, създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя.
(58)
Както се изисква от международно възприетите счетоводни стандарти, на които се основават счетоводните правила на Съюза, пенсионните задължения, заедно с други задължения, свързани с доходите на наети лица, следва да бъдат записани в отчетите на Съюза, отделно оповестени на лицевата страна на баланса на Съюза и допълнително изяснени в бележките към финансовите отчети.
(59)
За да се отделят ясно функциите и отговорностите на счетоводителя на Комисията от тези на счетоводителите на институциите или създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя, докладът за бюджетното и финансовото управление за финансовата година следва да се изготвя от всяка институция или орган и след това да се изпраща на Европейския парламент, Съвета и Сметната палата до 31 март на следващата финансова година.
(60)
Необходимо е да се актуализират правилата и принципите на Съюза относно счетоводната отчетност, за да се осигури съгласуваността им с правилата на Международния съвет за счетоводни стандарти за публичния сектор.
(61)
Сметната палата следва да гарантира своевременното предоставяне на съответната институция или орган на нейните констатации, които биха могли да се отразят на окончателните отчети на одитираните или на законосъобразността и/или редовността на свързаните с тях операции, за да даде на одитираните достатъчно време да реагират на тези констатации,.
(62)
Разпоредбите относно междинните и окончателните отчети следва да се актуализират, по-специално с цел да се посочи отчетната информация, която следва да придружава отчетите, изпратени на счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането.
(63)
Що се отнася до информацията, която Комисията трябва да представи в рамките на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, в съответствие с член 318 от ДФЕС Комисията следва по-специално да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на финансите на Съюза.
(64)
По отношение на специалните разпоредби на настоящия регламент относно структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, управлявани чрез споделено управление, следва да се запази разпоредбата за възстановяване на плащанията по предварителното финансиране и за предоставяне отново на бюджетни кредити, съдържаща се в декларацията на Комисията, приложена към Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определянето на общи разпоредби за Структурните фондове (6). Освен това чрез дерогация от правилото за пренос на Комисията следва да е позволено да пренася налични в края на финансовата година бюджетни кредити за поети задължения, произтичащи от възстановяване на плащанията по предварителното финансиране, до приключването на програмата и да се използват тези бюджетни кредити за поети задължения, когато вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
(65)
Освен това следва да бъде изяснено участието на Съвместния изследователски център (СИЦ) в процедурите за възлагане на обществени поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства. Също така за ефективното извършване на свързаните задачи приходите, които произтичат от участието в такива процедури, следва по изключение да се считат за външни целеви приходи.
(66)
Специалните разпоредби във връзка с изпълнението на външните дейности следва да бъдат адаптират към промените относно методите на изпълнение, и следва да се предвиди диференциран подход, когато от Съюза се иска да реагира в отговор на спешни хуманитарни ситуации, международни кризи или на нуждите на трети държави в процес на демократичен преход.
(67)
Настоящият регламент следва да установи общите условия, при които бюджетната подкрепа може да се използва като инструмент във външната дейност. Тези условия следва да се отнасят до осигуряването на достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно управление на публичните финанси. Освен това Комисията следва да определи в решението за финансиране целите и очакваните резултати, с които следва да бъде обвързано плащането на бюджетната подкрепа. Тези елементи, както и условията, при които бюджетната подкрепа трябва да бъде възстановена, следва да се съдържат в споразумението за финансиране, сключено с държавата бенефициер.
(68)
За да се укрепи международната роля на Съюза в сферата на външните дейности и развитието и за да се увеличат нейната публичност и ефикасност, на Комисията следва да бъде разрешено да създава и управлява доверителни фондове на Съюза за спешни дейности, дейности след спешната ситуация или тематични дейности. Въпреки че не се включват в бюджета, тези доверителни фондове следва да се управляват в съответствие с настоящия регламент в степента, необходима за сигурността и прозрачността на използването на средствата на Съюза. За тази цел Комисията следва да председателства управителния съвет, създаден за всеки доверителен фонд, за да се осигури представителството на донорите и да се вземат решения за използването на фондовете. Освен това следва счетоводителят на всеки доверителен фонд да е счетоводителят на Комисията.
(69)
Срокът за сключване на договори и отпускане на безвъзмездни средства от субекти, на които при непряко управление е възложено да изпълняват външни дейности, следва да бъде ограничен до три години след подписването на споразумението за възлагане, освен когато има специални извънредни и външни обстоятелства. При все това този срок следва да не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани съгласно процедурите на структурните фондове. В случая на тези многогодишни програми подробните правила за отменяне на бюджетни кредити следва да се установят в специфичните за отделните сектори правила.
(70)
По отношение на специалните правила за възлагането на обществени поръчки, приложими спрямо външните дейности, на гражданите на трети държави, установени в държави бенефициери, следва да се позволи да участват в процедурите за възлагане на поръчки и в случай на изпълнение на програма без основен акт и когато има надлежно обосновани извънредни обстоятелства.
(71)
Начинът, по който институциите понастоящем докладват на Европейския парламент и на Съвета за проектите за недвижими имоти, следва да бъде подобрен. Институциите следва да уведомяват Европейския парламент и Съвета предварително за бъдещите си проекти за недвижими имоти и за различните етапи на тези проекти. Одобрение, а не само становище на Европейския парламент и на Съвета следва да се изисква за проекти за недвижими имоти със значително отражение върху бюджета.
(72)
На институциите следва да се позволи да разработят дългосрочна политика за недвижимото имущество и да се възползват от по-ниски лихви в резултат на благоприятния кредитен рейтинг на Съюза на финансовия пазар. За тази цел следва да им бъде разрешено да вземат заеми с цел придобиване на недвижимо имущество. Това ще позволи да се преодолее сложността на сегашната система, като същевременно се намалят разходите и се увеличи прозрачността.
(73)
С оглед на опита настоящият регламент следва да изясни обхвата на дейностите, процедурата за подбор и условията на плащане на физически лица, избрани като експерти.
(74)
С цел да се допълнят или изменят някои аспекти на настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС. Съдържанието и обхватът на всяко делегиране се установява детайлно в разпоредбите на съответните членове. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа за делегираните актове, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременното изпращане по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(75)
Настоящият регламент следва да бъде преразглеждан само когато това е необходимо и най-късно две години преди края на първата многогодишна финансова рамка след 2013 г. Твърде честите преразглеждания генерират непропорционални разходи за адаптиране на административните структури и процедури към новите правила. Освен това е възможно да няма достатъчно време, за да се направи основателно заключение по отношение на прилагането на действащите правила.
(76)
Следва да се предвидят преходни разпоредби. Настоящият регламент следва да се прилага само след приемането на делегираните актове, съдържащи правилата за прилагане, които се очаква да влязат в сила през декември 2012 г. За да се избегне прилагането на настоящия регламент през последния месец на годината, е целесъобразно прилагането му да се отложи за 1 януари 2013 г. Освен това, за да се осигури съгласуваност със специфичните за отделните сектори правила, е целесъобразно прилагането на разпоредбите за методите на изпълнение и финансовите инструменти да се отложи до 1 януари 2014 г. Накрая, за да се даде възможност за прилагането им още за бюджета за 2012 г., е целесъобразно разпоредбите за трансфера на бюджетни кредити за плащания за структурните фондове в края на годината да се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове съгласно настоящия регламент. Навременното влизане в сила на настоящия регламент е необходимо за прилагането на правилата, установени в делегираните актове от 1 януари 2013 г., за да се избегнат трудностите във връзка с изменението на финансовите правила през финансовата година.
(78)
Европейският надзорен орган по защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28(2) от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (7) и даде становище на 15 април 2011 г. (8),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват правилата за съставяне и изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз и за представяне и одит на отчетите.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на изпълнението на бюджета за Агенцията за снабдяване на Евратом.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„Съюз“ означава Европейският съюз, Европейската общност за атомна енергия или и двете в зависимост от контекста;
б)
„институция“ означава Европейският парламент, Европейският съвет, Съветът, Европейската комисия, Съдът на Европейския съюз, Сметната палата, Европейският икономически и социален комитет, Комитетът на регионите, Европейският омбудсман, Европейският надзорен орган по защита на данните и Европейската служба за външна дейност („ЕСВД“); Европейската централна банка не се счита за институция на Съюза;
в)
„бюджет“ означава акт, чрез който за всяка финансова година се прогнозират и одобряват всички приходи и разходи, считани за необходими за Съюза;
г)
„основен акт“ означава правен акт, който дава правно основание за определено действие и за извършване на съответния разход, записан в бюджета.
Основният акт може да бъде в някоя от следните форми:
i)
при прилагането на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договора за Евратом), във формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС; или
ii)
при прилагането на дял V от Договора за Европейския съюз (ДЕС), в една от формите, посочени в член 26, параграф 2, член 28, параграф 1, член 29, член 31, параграф 2, член 33 и член 37 от ДЕС.
Препоръките и становищата не съставляват основни актове;
д)
„метод на изпълнение“ означава методът на изпълнение на бюджета, описан в членове 58, 59 или 60;
е)
„споразумение за възлагане“ означава споразумение, сключено със субекти и лица, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i)-viii);
ж)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписано споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или което е уведомено за наличието на решение за отпускане на безвъзмездни средства;
з)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
и)
„получател“ означава бенефициер, изпълнител или всяко физическо или юридическо лице, което получава награди или средства по даден финансов инструмент;
й)
„награда“ означава финансови средства, отпуснати като възнаграждение вследствие на конкурс;
к)
„заем“ означава споразумение, което задължава заемодателя да предостави на заемополучателя договорена парична сума за договорения срок и според което заемополучателят е длъжен да изплати тази сума в рамките на договорения срок;
л)
„гаранция“ означава писмен ангажимент за поемане на отговорност за целия или за част от дълга или задължение на трета страна или за успешното изпълнение от тази трета страна на нейните задължения, в случай, който води до подаването на иск за плащане по гаранцията, като например неизпълнението на задължението за плащане по заем;
м)
„капиталова инвестиция“ означава предоставяне на капитал на дадено дружество, инвестиран пряко или непряко в замяна на собствеността на съответното дружество или част от нея, като инвеститорът на капитал може да упражнява определен управленски контрол спрямо дружеството и да участва в разпределението на неговите печалби;
н)
„квазикапиталова инвестиция“ означава вид финансиране, между капитал и дълг, което носи по-висок риск от първостепенния дълг и по-нисък риск от собствения капитал. Квазикапиталовите инвестиции могат да бъдат структурирани като дълг, обикновено несекюритизиран и подчинен, а в някои случаи конвертируем в капитал, или като привилегирован капитал;
о)
„инструмент за поделяне на риска“ означава финансов инструмент, който допуска поделянето на определен риск между два или повече субекта, по целесъобразност в замяна на договорено възнаграждение.
п)
„финансови инструменти“ означава мерките на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа от бюджета с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства.
р)
„Правилник за длъжностните лица“ означава Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, приет с Регламент (ЕИО, Евратом) № 259/68 на Съвета (9);
с)
„контрол“ означава всички мерки, предприети с цел да се осигури достатъчна увереност по отношение на ефективността, ефикасността и икономичността на операциите, надеждността на отчетността, опазването на имуществото и информацията, предотвратяването, разкриването и коригирането на измами и нередности и последващи дейности във връзка с тези измами и нередности и подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания. Контролът може да включва различни проверки, както и изпълнението на всички политики и процедури за постигане на целите, описани в първото изречение;
т)
„проверка“ означава проверката на специфичен аспект на определена приходна или разходна операция.
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
1. Разпоредбите относно изпълнението на приходите и разходите на бюджета и които се съдържат в основен акт, зачитат бюджетните принципи, установени в дял II на първа част.
2. Без да се засяга параграф 1, всяко предложение или изменение на предложение, представено на законодателния орган, което съдържа дерогации от разпоредби, различни от тези в дял II на първа част или от делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, ясно посочва тези дерогации и указва конкретните причини за тях в съображенията и в обяснителния меморандум на тези предложения.
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Освен ако не е предвидено друго, Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 г. за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове (10), се прилага за крайните срокове, определени с настоящия регламент.
Член 5
Защита на личните данни
Настоящият регламент не засяга изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (11) и на Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Бюджетът се съставя и изпълнява в съответствие с принципите на единство, точност на бюджета, ежегодност, балансираност, разчетна единица, универсалност, специфичност, добро финансово управление, което изисква ефективен и ефикасен вътрешен контрол, и прозрачност, изложени в настоящия регламент.
ГЛАВА 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
1. Бюджетът включва:
а)
приходите и разходите на Съюза, включително административните разходи на институциите, произтичащи от разпоредбите на ДЕС във връзка с общата външна политика и политика на сигурност, и оперативните разходи, извършени при изпълнението на тези разпоредби, когато това е за сметка на бюджета;
б)
приходите и разходите на Европейската общност за атомна енергия.
2. Бюджетът отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс, в съответствие с член 49, параграф 1, буква г).
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
1. Без да се засяга член 83, приходи се събират и разходи се извършват само ако са записани на определен бюджетен ред.
2. Не се поема задължение за разходи, нито се разрешават разходи, които надвишават разрешените бюджетни кредити.
3. В бюджета могат да се записват бюджетни кредити, само ако са по разходна позиция, считана за необходима.
4. Лихви, натрупани по плащания по предварително финансиране, направени от бюджета, не се дължат на Съюза, освен ако не е предвидено друго в споразуменията за възлагане с изключение на тези споразумения, сключени с трети държави или органи, посочени от тях. В случаите, когато това е предвидено, тези лихви се използват повторно за съответното действие, приспадат се от заявките за плащане в съответствие с член 23, параграф 1, първа алинея, буква в) или се събират.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осчетоводяването на лихвите, натрупани по плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Бюджетните кредити, записани в бюджета, се разрешават за срок от една финансова година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември.
Член 10
Вид бюджетни кредити
1. Бюджетът съдържа многогодишни бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, както и едногодишни бюджетни кредити.
2. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през финансовата година, при спазване на член 86, параграф 4 и на член 189, параграф 2.
3. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през финансовата година или през предходни финансови години.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не засягат специалните разпоредби на дялове I, IV и VI на втора част и не препятстват поемането на задължения за бюджетни кредити да се извършва както глобално, така и на годишни вноски.
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
1. Приходите за дадена финансова година се записват в сметките за финансовата година въз основа на сумите, събрани през тази финансова година. Въпреки това собствените ресурси за месец януари на следващата финансова година могат да се предоставят авансово съгласно Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (12).
2. Записванията на собствени ресурси от данък добавена стойност, на основания на брутния национален доход допълнителен ресурс, както и на всички финансови вноски могат да се коригират в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. Разрешените за дадена финансова година бюджетни кредити се използват единствено за покриване на разходи, поети като задължение и платени през тази финансова година, както и за покриване на дължими суми по поети през предходни финансови години задължения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за финансовата година.
4. Бюджетните задължения се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения. По изключение глобалните бюджетни задължения, посочени в член 86, параграф 4, както и споразуменията за финансиране, посочени в член 189, параграф 2 и сключени с трети държави, се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
5. Плащанията се записват в сметките за определена финансова година въз основа на плащанията, извършени от счетоводителя до 31 декември същата година.
6. Чрез дерогация от параграфи 3, 4 и 5 разходите на Европейския фонд за гарантиране на земеделието се записват в сметките за определена финансова година в съответствие с правилата, определени в дял I на втора част.
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Задължения за записаните в бюджета кредити може да бъдат поемани, считано от 1 януари, след като бюджетът бъде окончателно приет, освен ако е предвидено друго в дялове I и VI на втора част.
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
1. Бюджетните кредити, които са останали неизползвани в края на финансовата година, за която са били записани, се анулират.
Въпреки това те могат да бъдат пренесени, но само за следващата финансова година, с решение на съответната институция, взето до 15 февруари в съответствие с параграфи 2 и 3, или могат да бъдат пренесени по право в съответствие с параграф 4.
2. Многогодишни бюджетни кредити за поети задължения, както и едногодишни бюджетни кредити, за които все още не е поето задължение в края на финансовата година, могат да се пренасят, когато се отнасят до:
а)
суми, които съответстват на бюджетни кредити за поети задължения, или едногодишни бюджетни кредити, свързани с проекти за недвижими имоти, за които повечето от подготвителните етапи на процедурата по поемането на задълженията са завършени до 31 декември. Задължения за тези суми могат да бъдат поети до 31 март следващата година или до 31 декември следващата година за суми, свързани с проекти за недвижими имоти;
б)
суми, които са необходими, когато законодателният орган е приел основен акт през последното тримесечие на финансовата година и до 31 декември Комисията не е могла да поеме задължение за бюджетните кредити, предвидени за тази цел.
3. Бюджетни кредити за плащания могат да се пренасят по отношение на суми, необходими за покриване на съществуващи задължения или на задължения, свързани с пренесени бюджетни кредити за поети задължения, когато предвидените по съответните бюджетни редове за следващата финансова година бюджетни кредити за плащания са недостатъчни за покриване на нуждите.
Съответната институция усвоява първо бюджетните кредити, разрешени за текущата финансова година, и не може да усвоява пренесени бюджетни кредити, докато първите не бъдат изчерпани.
4. Едногодишни бюджетни кредити, които отговарят на надлежно договорени задължения в края на финансовата година, се пренасят по право само за следващата финансова година.
5. Съответната институция информира Европейския парламент и Съвета до 15 март за взетото решение за пренос, като за всеки бюджетен ред пояснява как са приложени критериите по параграфи 2 и 3 за всеки пренос.
6. Без да се засяга член 14, не може да бъдат пренасяни бюджетни кредити, оставени в резерв, нито бюджетни кредити за разходи за персонала. За целите на настоящия член, разходите за персонал включват възнагражденията и надбавките на членовете и персонала на институциите, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за анулирането и преноса на бюджетни кредити.
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Преносът на целевите приходи, посочени в член 21, и на неизползваните и налични към 31 декември бюджетни кредити, които произтичат от такива приходи, се извършва в съответствие със следните правила:
а)
външните целеви приходи се пренасят по право и се усвояват изцяло, докато бъдат извършени всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени. Получените през последната година от програмата или действието външни целеви приходи може да се използват през първата година от следващата програма или действие;
б)
вътрешните целеви приходи се пренасят само за една година, с изключение на вътрешните целеви приходи, определени в член 21, параграф 3, буква ж), които се пренасят по право.
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Без да се засягат членове 178 и 182, когато се отменят бюджетни кредити през финансова година след тази, за която тези кредити са били записани в бюджета, в резултат на цялостно или частично неизпълнение на дейностите, за които са били заделени, съответните бюджетни кредити се анулират.
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
1. В случай че в началото на финансовата година бюджетът не е окончателно приет, се прилага процедурата, предвидена в член 315, първа алинея от ДФЕС (режимът на временни суми от една дванадесета). Задълженията може да се поемат и плащанията може да се извършват в границите, посочени в параграф 2 от настоящия член.
2. Задълженията може да се поемат по глави до максимален размер от една четвърт от общия размер на разрешените бюджетни кредити в съответната глава за предходната финансова година плюс една дванадесета за всеки изтекъл месец.
Не може да се надхвърля ограничението за бюджетните кредити, предвидени в проектобюджета.
Плащанията може да се извършват по глави с месечна периодичност до максимален размер от една дванадесета от разрешените по съответната глава бюджетни кредити за предходната финансова година. Тази сума обаче не надвишава една дванадесета от бюджетните кредити, предвидени в същата глава от проектобюджета.
3. Разрешените бюджетни кредити по съответната глава от предходната финансова година, посочени в параграфи 1 и 2, представляват бюджетните кредити, приети чрез гласуване по бюджета, включително чрез коригиращи бюджети, и след коригиране с оглед на направените през въпросната финансова година трансфери.
4. В случай че съображения за непрекъснатост на дейностите на Съюза и нуждите на управлението го налагат, Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията, може да разреши разходи, които надвишават една временна сума от една дванадесета, но не надхвърлят общия размер на четири временни суми от една дванадесета, освен в надлежно обосновани случаи, както за поемане на задължения, така и за плащания в допълнение на автоматично предоставените суми от една дванадесета в съответствие с параграфи 1 и 2. Той препраща без забавяне решението за разрешаване на Европейския парламент.
Решението влиза в сила тридесет дни след приемането си, освен ако Европейският парламент:
а)
като действа с мнозинство от съставляващите го членове, реши да намали тези разходи в посочения срок, като в този случай Комисията представя ново предложение или
б)
информира Съвета и Комисията, че не желае да намали тези разходи, като в този случай решението влиза в сила преди изтичането на тридесетте дни.
Допълнителните суми от една дванадесета се разрешават в цялост и са неделими.
5. В случай че за дадена глава разрешаването на четири временни суми от една дванадесета, предоставени съгласно параграф 4, е недостатъчно за покриване на разходите, необходими, за да се избегне прекъсване на дейността на Съюза в област, уредена от въпросната глава, по изключение може да се даде разрешение за надвишаване на размера на бюджетните кредити, записани в съответната бюджетна глава за предходната финансова година. Европейският парламент и Съветът действат в съответствие с предвидените в параграф 4 процедури. Въпреки това общият размер на наличните бюджетни кредити в бюджета за предходната финансова година или в предложения проектобюджет не може при никакви обстоятелства да бъде надвишен.
ГЛАВА 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
1. Бюджетните приходи и бюджетните кредити за плащания са балансирани.
2. Съюзът и органите, посочени в член 208, не може да сключват заеми в рамките на бюджета.
Член 18
Салдо от финансовата година
1. Салдото от всяка финансова година се записва в бюджета за следващата финансова година като приход в случай на излишък или като бюджетни кредити за плащания в случай на дефицит.
2. Прогнозите за тези приходи или бюджетни кредити за плащания се записват в бюджета по време на бюджетната процедура и в писмо за внасяне на корекции, представено по реда на член 39. Прогнозите се изготвят в съответствие с Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. След представяне на предварителните отчети за всяка финансова година всяко отклонение между тези отчети и прогнозите се записва в бюджета за следващата финансова година чрез коригиращ бюджет, посветен само на това отклонение. В такъв случай Комисията представя проектът на коригиращ бюджет едновременно на Европейския парламент и на Съвета в срок от 15 дни след внасянето на междинните отчети.
ГЛАВА 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
1. Многогодишната финансова рамка и бюджетът се съставят и изпълняват в евро и отчетите се представят в евро. Въпреки това за целите на паричните потоци, посочени в член 68, параграф 1, счетоводителят и, в случай на авансови средства, администраторите на авансови средства, и, за нуждите на административното управление на Комисията и на ЕСВД, отговорният разпоредител с бюджетни кредити са оправомощени да извършват операции в други валути, както е предвидено в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обменния курс между еврото и други валути.
ГЛАВА 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Без да се засяга член 21, общият размер на приходите покрива общия размер на бюджетните кредити за плащания. Без да се засяга член 23, всички приходи и разходи се записват в пълния им размер без насрещни корекции.
Член 21
Целеви приходи
1. Външните целеви приходи и вътрешните целеви приходи се използват за финансиране на конкретни разходни позиции.
2. Външни целеви приходи представляват:
а)
финансовите вноски от държавите-членки за определени научноизследователски програми съгласно Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000;
б)
финансовите вноски от държавите-членки и трети държави, включително и в двата случая техните държавни агенции, субекти или физически лица за определени проекти или програми за външна помощ, финансирани от Съюза и управлявани от Комисията от тяхно име;
в)
лихвите по депозитите и глобите, предвидени в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и уточняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (13);
г)
приходите, предназначени за конкретна цел, като например приходите от фондации, субсидии, дарения и завещания, включително специфичните за всяка институция целеви приходи;
д)
финансовите участия, които не са обхванати в буква б), в дейностите на Съюза, идващи от трети държави или от организации извън Съюза;
е)
целевите приходи, посочени в член 181, параграф 2 и член 183, параграф 2;
ж)
вътрешните целеви приходи, посочени в параграф 3, доколкото са с допълнителен характер спрямо другите приходи по настоящия параграф.
3. Вътрешни целеви приходи представляват:
а)
приходите от трети лица във връзка със стоки, услуги или строителни работи, доставени по тяхно искане;
б)
постъпленията от продажба на моторни превозни средства, оборудване, съоръжения, материали и научна и техническа апаратура, които се подменят или бракуват, когато балансовата стойност е напълно амортизирана;
в)
приходите, които възникват от възстановяване, в съответствие с член 80, на недължимо платени суми;
г)
приходите, които възникват от лихви от плащания по предварително финансиране, при спазване на условията на член 8, параграф 4;
д)
постъпленията от доставки на стоки, услуги и строителни работи за други отдели, в рамките на дадена институция, институции или организации, включително възстановените от други институции или органи суми за командировъчни разходи, изплатени от тяхно име;
е)
получените застрахователни обезщетения;
ж)
приходите от наеми;
з)
приходите от продажба на публикации и филми, включително такива на електронен носител;
и)
възстановените средства по финансови инструменти съгласно член 140, параграф 6;
й)
приходите, които възникват от последващото възстановяване на данъци съгласно член 23, параграф 3, буква б).
4. Възможно е също така в основен акт да се разпределят приходи за специфични разходи. Освен когато е посочено друго в основния акт, тези приходи представляват вътрешни целеви приходи.
5. В бюджета се включват редове за отразяване на външните целеви приходи и на вътрешните целеви приходи, а когато е възможно, се посочва и размерът.
Целевите приходи може да се включват в проектобюджета само за сумите, които са сигурни към датата на съставяне на проектобюджета.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 за установяване на структурата за отразяване на външните и вътрешните целеви приходи и осигуряването на съответните бюджетни кредити и за определяне на правила за вноските от държавите-членки за научноизследователски програми. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно постъпленията от санкции, наложени съгласно член 126, параграф 11 от ДФЕС и относно целевите приходи в резултат от участието на държавите от ЕАСТ в определени програми на Съюза.
Член 22
Безвъзмездни сделки
1. Комисията може да приема всяка безвъзмездна сделка в полза на Съюза, като например фондации, субсидии, дарения и завещания.
2. Приемането на безвъзмездна сделка на стойност 50 000 EUR или повече, които са свързани с финансови тежести, включително последващи разходи, надвишаващи 10 % от стойността на сделката, подлежи на разрешение от Европейския парламент и Съвета, като и двете институции предприемат действия по въпроса в срок от два месеца от получаването на искането от Комисията. В случай че в рамките на този срок не е направено възражение, Комисията взема окончателно решение по отношение на приемането на безвъзмездната сделка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за приемането на безвъзмездни сделки в полза на Съюза.
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
1. Следните приспадания може да се направят от заявки за плащане, които впоследствие се предават за плащане на нетната сума:
а)
санкции, наложени върху страни по договори за възлагане на обществена поръчка или бенефициери;
б)
отбиви, възстановени суми и рабати по отделни фактури и отчети за разходи;
в)
лихви, генерирани от плащания по предварително финансиране;
г)
корекции за недължимо платени суми.
Корекциите, посочени в първа алинея, буква г), може да се извършват чрез пряко приспадане срещу ново междинно плащане или плащане на остатъка на същия получател по главата, статията и финансовата година, за които е извършено плащане, надвишаващо дължимото.
Счетоводните правила на Съюза се прилагат по отношение на приспаданията, посочени в първа алинея, букви в) и г).
2. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от държавите-членки по силата на Протокола за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, е за сметка на бюджета, след като от нея бъде приспаднат данъкът.
3. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от трети държави въз основа на съответните спогодби, може да бъде за сметка на бюджета:
а)
след като от нея бъде приспаднат данъкът, или;
б)
за стойността с включен данък. В този случай впоследствие възстановените данъци се третират като вътрешен целеви приход.
4. За курсови разлики, възникнали при изпълнение на бюджета, може да се внасят корекции. Окончателната печалба или загуба се включва в баланса за финансовата година.
5. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сметките за възстановими данъци.
ГЛАВА 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Бюджетните кредити се заделят за конкретни цели по дялове и глави. Главите допълнително се подразделят на статии и позиции.
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
1. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфер на бюджетни кредити:
а)
от един дял в друг до не повече от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът;
б)
от една глава в друга и от една статия в друга - без ограничение.
2. Три седмици преди извършването на трансфер, посочен в параграф 1, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изрази надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
3. Всяка институция, различна от Комисията, може да предложи на Европейския парламент и на Съвета, в рамките на своя раздел от бюджета, трансфери от един дял в друг, надвишаващи максималния общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който трябва да се направи трансферът. За тези трансфери се прилага процедурата, установена в член 27.
4. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфери между статии, без да информира Европейския парламент и Съвета предварително.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за изчисляването на процента на трансферите от институции, различни от Комисията.
Член 26
Трансфери от Комисията
1. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, самостоятелно:
а)
да извършва трансфери на бюджетни кредити в рамките на всяка глава;
б)
по отношение на разходите за персонал и административните разходи, които са общи за няколко дяла, да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът, и до не повече от 30 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, към който се прави трансферът;
в)
по отношение на оперативните разходи, да извършва трансфер на бюджетни кредити между глави в рамките на един и същи дял, до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът.
Три седмици преди извършването на трансферите, посочени в първа алинея, буква б), Комисията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
По изключение от втора алинея, през последните два месеца от финансовата година Комисията може самостоятелно да извършва трансфери на бюджетни кредити във връзка с разходи за персонала, за външен персонал и други служители от един дял в друг, в рамките на общо ограничение от 5 % от бюджетните кредити за годината. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за тези трансфери в срок от две седмици след решението си.
2. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, да взема решения за извършване на следните трансфери на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че информира незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си:
а)
трансфери на бюджетни кредити от посочения в член 46 дял „провизии“, когато единственото условие за освобождаване на резерва е да се приеме основен акт съгласно член 294 от ДФЕС;
б)
в надлежно обосновани извънредни случаи като международни хуманитарни бедствия и кризи, настъпили след 1 декември на финансовата година, трансфери на неусвоени бюджетни кредити за същата финансова година, които все още са на разположение в дяловете на бюджета, попадащи във функция 4 на многогодишната финансова рамка, към дяловете на бюджета, отнасящи се до помощта за управление на кризи и операциите за хуманитарна помощ.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изчисляването на процента на вътрешните трансфери от Комисията и основанията за заявки за трансфери.
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
1. Всяка институция представя предложенията си за трансфери едновременно пред Европейския парламент и пред Съвета.
2. Европейският парламент и Съветът вземат решения относно трансферите на бюджетни кредити, както е предвидено в параграфи 3-6 от настоящия член, освен ако е предвидено друго в дял I на втора част.
3. Освен при спешни случаи, Европейският парламент и Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство, обсъждат всяко предложение за трансфер в срок от шест седмици от получаването му и от двете институции.
4. Предложението за трансфер се одобрява, ако в шестседмичния срок е налице някой от следните случаи:
а)
Европейският парламент и Съветът го одобрят;
б)
или Европейският парламент, или Съветът го одобри и другата институция се въздържи от действие;
в)
Европейският парламент и Съветът се въздържат от действие или не вземат решение за изменение или отказ на предложението за трансфер.
5. Освен ако Европейският парламент или Съветът поиска друго, шестседмичният срок по параграф 3 се намалява на три седмици в следните случаи:
а)
трансферът представлява по-малко от 10 % от бюджетните кредити по реда, от който се прави, и не надвишава 5 000 000 EUR;
б)
трансферът се отнася само до бюджетни кредити за плащания и общият му размер не надвишава 100 000 000 EUR.
6. Ако Европейският парламент или Съветът измени сумата по трансфера, а другата институция я одобри или се въздържи от действие, или ако и Европейският парламент, и Съветът изменят сумата по трансфера, за одобрена се счита по-малката от двете суми, освен ако съответната институция оттегли предложението си за трансфер.
Член 28
Специфични правила за трансферите
1. Трансфери на бюджетни кредити може да се извършват само към бюджетни редове, за които в бюджета са разрешени бюджетни кредити или има символично записване „pro memoria“.
2. Трансфери на бюджетни кредити, които съответстват на целеви приходи, може да се извършват само ако тези приходи се използват за целите, за които са предназначени.
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
1. Трансферите в рамките на бюджетните дялове, отнасящи се до Европейския фонд за гарантиране на земеделието, структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и научни изследвания, са обект на специални разпоредби в дялове I, II и III на втора част.
2. Решенията за извършване на трансфери, с които се дава възможност за усвояване на резерва за спешна помощ, се вземат от Европейския парламент и Съвета по предложение на Комисията. За всяко спешно действие се внася отделно предложение.
За целите на настоящия параграф се прилага процедурата, предвидена в член 27, параграфи 3 и 4. В случай че Европейският парламент и Съветът не одобрят предложението на Комисията и не могат да постигнат обща позиция по усвояването на този резерв, те се въздържат от действия по предложението на Комисията за трансфер.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за заявките за трансфери от резерва за спешна помощ.
ГЛАВА 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
1. Бюджетните кредити се използват в съответствие с принципа на добро финансово управление, и по-специално в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
2. Принципът на икономичност изисква ресурсите, използвани от институцията за осъществяване на нейните дейности, да се предоставят своевременно, в подходящо количество и качество и при най-добра цена.
Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати.
Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели и постигането на планираните резултати.
3. За всички сектори на дейност, обхванати от бюджета, се набелязват цели, които са конкретни, измерими, постижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за постигнатото по всяка от дейностите, като органите, които администрират разходите, предоставят информацията, посочена в член 38, параграф 3, буква д), на Европейския парламент и на Съвета. Тази информация се предоставя ежегодно и най-късно в документите, придружаващи проектобюджета.
4. С цел да се усъвършенства механизмът на вземане на решения, институциите провеждат както предварителни, така и последващи оценки съобразно насоките, предоставени от Комисията. Тези оценки се прилагат за всички програми и дейности, при които има значителни разходи, като резултатите от оценките се разпространяват до Европейския парламент, Съвета и административните органи, които извършват разходите.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителните, междинните и последващите оценки.
Член 31
Задължителна финансова обосновка
1. Всяко предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган от Комисията, от върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховният представител“) или от държава-членка, които могат да имат отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от предварителна финансова обосновка и от оценка съобразно член 30, параграф 4.
Всички изменения на предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган, които могат да имат значително отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от финансова обосновка, изготвена от институцията, предлагаща изменението.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията за финансова обосновка.
2. По време на бюджетната процедура Комисията осигурява необходимата информация за сравняване на промените в изискваните бюджетни кредити и първоначалните прогнози, направени във финансовата обосновка, в контекста на напредъка при обсъждането на предложението или инициативата, внесени в законодателния орган.
3. С цел да се намали рискът от измама или нередност, финансовата обосновка, посочена в параграф 1, предоставя информация за изградената система за вътрешен контрол, прогноза за разходите и ползите от контрола, предвиден съгласно тази система, и оценка на очакваното ниво на риска от грешки, както и действащите или планираните мерки за предотвратяване и защита от измама.
Този анализ отчита вероятния мащаб и тип на грешките, както и специфичните условия в съответната област на политиката и приложимите към нея правила.
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
1. Бюджетът се изпълнява в съответствие с принципа на ефективен и ефикасен вътрешен контрол, подходящ за всеки отделен метод на изпълнение, и в съответствие с приложимите за съответния сектор правила.
2. За целите на изпълнението на бюджета вътрешният контрол се определя като процес, приложим на всички равнища на управлението и предназначен да осигури достатъчна увереност в постигането на следните цели:
а)
ефективност, ефикасност и икономичност на операциите;
б)
надеждност на отчетността;
в)
опазване на имуществото и информацията;
г)
предотвратяване, разкриване, коригиране и последващи действия във връзка с измами и нередности;
д)
подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания.
3. Ефективният вътрешен контрол се основава на най-добрите международни практики и включва по-специално следното:
а)
разделение на задачите;
б)
подходяща стратегия за контрол и управление на риска, включваща контрол на ниво получател;
в)
предотвратяване на конфликти на интереси;
г)
адекватни одитни следи и пълнота на данните в системите за данни;
д)
процедури за наблюдение на работата и проследяване на установените слабости и изключения във вътрешния контрол;
е)
периодична оценка на доброто функциониране на системата за вътрешен контрол.
4. Ефикасният вътрешен контрол се основава на следните елементи:
а)
прилагане на подходяща стратегия за контрол и управление на риска, съгласувана между съответните участници във веригата за контрол;
б)
достъпност на резултатите от извършения контрол за всички съответни участници във веригата за контрол;
в)
опиране, когато това е целесъобразно, на декларациите за управлението на партньорите по изпълнението и на независимите одиторски становища, при условие че качеството на свързаните дейности е съответстващо и приемливо и че те са извършени в съответствие с договорените стандарти;
г)
навременно прилагане на корективни мерки, включително, при необходимост, санкции с възпиращ ефект;
д)
ясно и недвусмислено законодателство, на което се основават политиките;
е)
елиминиране на многократния контрол;
ж)
подобряване на съотношението между разходите и ползите от контрола.
5. Ако при изпълнението нивото на грешките постоянно се запазва високо, Комисията открива слабостите в системите за контрол, анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и предприема или предлага целесъобразни действия, като опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и повторно планиране на програмата или системите за постигане на резултати.
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
При представянето на преразгледани или нови предложения за разходи Комисията оценява разходите и ползите от системите за контрол, както и нивото на риска от грешки, както е посочено в член 31, параграф 3.
ГЛАВА 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
1. Бюджетът се съставя и изпълнява и отчетите се представят в съответствие с принципа на прозрачност.
2. Председателят на Европейския парламент предоставя бюджета и коригиращите бюджети във вида на окончателното им приемане за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
Публикуването на бюджетите се извършва в срок от три месеца от датата, на която са обявени за окончателно приети.
Консолидираните годишни отчети и докладът за бюджетното и финансовото управление, изготвен от всяка институция, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за публикуването на бюджета преди окончателното му приемане.
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
1. В приложение към бюджета се дава информация за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза в полза на трети лица.
2. Комисията предоставя по подходящ начин и своевременно информацията, с която разполага относно получателите, както и относно естеството и целта на мерките, финансирани от бюджета, когато последният се изпълнява пряко в съответствие с член 58, параграф 1, буква а), и информацията относно получателите, предоставена от субектите, лицата или държавите-членки на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при други методи на изпълнение.
Задължението, установено в първата алинея се прилага също и за другите институции по отношение на техните получатели.
3. Тази информация се предоставя при надлежно спазване на изискванията за поверителност и сигурност, и по-специално за защита на личните данни.
Когато става въпрос за физически лица, се публикуват единствено името и местоположението на получателя, отпуснатата сума и предназначението й. Оповестяването на тази информация се основава на подходящи критерии като периодичност на отпускането на сумата или типа или значението на отпуснатата сума. Критериите за оповестяване и степента на подробност на публикуваната информация са съобразени с характерните особености на сектора и на всеки метод на изпълнение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за публикуването на информация за получателите. По целесъобразност, степента на подробност и критериите се определят в съответните специфични за отделните сектори правила.
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
1. Всяка институция освен Комисията изготвя прогноза за своите приходи и разходи, която изпраща на Комисията и едновременно с това, за сведение, на Европейския парламент и на Съвета, преди 1 юли всяка година.
2. Върховният представител провежда консултации с членовете на Комисията, отговарящи за политиката на развитие, политиката на съседство и международното сътрудничество, хуманитарната помощ и реакцията при кризи, във връзка със съответните им отговорности.
3. Комисията изготвя собствени прогнози, които също изпраща на Европейския парламент и на Съвета веднага след приемането им.
При изготвянето на своите прогнози Комисията използва информацията, посочена в член 37.
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Всяка година до 31 март всеки орган, посочен в член208, в съответствие с акта за неговото учредяване, изпраща на Комисията, Европейския парламент и на Съвета прогноза за своите приходи и разходи, включително своето щатно разписание, и своя проект на работна програма.
Член 38
Проектобюджет
1. Комисията внася предложение, съдържащо проектобюджета, в Европейския парламент и Съвета до 1 септември на годината, която предхожда годината на изпълнение на бюджета. Комисията изпраща предложението и на националните парламенти за сведение.
В проектобюджета се включва обобщен разчет за приходите и разходите на Съюза и се обединяват прогнозите, посочени в член 36. Той може също така да съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от институциите.
Проектобюджетът следва устройството и представянето, установени в членове 44-49.
Всеки раздел от проектобюджета се предшества от въведение, съставено от съответната институция.
Комисията съставя общото въведение в проектобюджета. Общото въведение включва финансови таблици с основните данни по дялове и обосновка на промените в бюджетните кредити от една финансова година до следващата по категории разходи от многогодишната финансова рамка.
2. За да осигури по-точни и надеждни прогнози за отражението на действащото законодателство върху бюджета и предстоящите законодателни предложения, Комисията прилага към проектобюджета финансово програмиране за следващите години.
Финансовото програмиране се актуализира след приемането на бюджета, за да се включат в него резултатите от бюджетната процедура и всички други приложими решения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовото програмиране.
3. Комисията прилага към проектобюджета:
а)
по целесъобразност, причините, поради които проектобюджетът съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от другите институции;
б)
всеки работен документ, който счита за полезен във връзка с щатното разписание на институциите и средствата, които Комисията отпуска на органите, посочени в член 208, и на европейските училища. Всеки работен документ, показващ последното одобрено щатно разписание, представя:
i)
всички служители на Съюза, включително неговите правно обособени субекти, представени отделно по вид на договора,
ii)
декларация за политиката относно щатните длъжности и външния персонал и относно съотношението между мъжете и жените,
iii)
броя на щатните длъжности, които са били действително заети в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по степени и административни звена,
iv)
списък на щатните длъжности по области на политиката,
v)
за всяка категория външен персонал - първоначалните прогнози за броя на еквивалентите на пълно работно време въз основа на разрешените бюджетни кредити, както и броя на действително назначените лица в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по функционални групи и, ако е приложимо, по степени.
в)
работен документ относно планираното изпълнение на бюджетните кредити за финансовата година и на неизпълнените поети задължения, относно органите, посочени в член 208, и Европейските училища, както и относно пилотните проекти и подготвителните действия;
г)
по отношение на финансирането на международни организации, работен документ, който съдържа:
i)
обобщение на всички вноски, с разбивка по програма или фонд на Съюза и по международни организации,
ii)
изложение на мотивите с обяснение защо е било по-ефикасно за Съюза да финансира тези международни организации, вместо да предприеме преки действия;
д)
справки за дейността или всякакви други приложими документи, които съдържат следното:
i)
информация за осъществяването на всички предварително набелязани конкретни, измерими, постижими, относими и срочни цели за различните дейности, както и нови цели, измервани чрез показатели,
ii)
пълна обосновка, включително анализ „разходи - ползи“ за предложените промени в нивото на бюджетните кредити,
iii)
ясна обосновка за интервенцията на равнището на Съюза в съответствие, наред с другото, с принципа на субсидиарност,
iv)
информация за степента на изпълнение на дейностите от предходната година и степента на изпълнение за текущата година,
v)
обобщение на резултатите от оценката, когато са от значение за промените в бюджета,
vi)
информация за наградите с единична стойност 1 000 000 EUR или повече;
е)
обобщен разчет за графика на плащанията, дължими през следващите финансови години за изпълнение на поети през предходни финансови години бюджетни задължения.
4. Когато Комисията възлага изпълнението на бюджета на публично-частни партньорства (ПЧП), тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представят:
а)
годишен доклад относно резултатите от дейността на съществуващите ПЧП за изпълнение на бюджета през предходната финансова година, включително информация относно правната форма и акционерите на субектите, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii);
б)
целите, поставени за финансовата година, с която е свързан проектобюджетът, като се посочват всички специфични бюджетни потребности във връзка с постигането на тази цел;
в)
административните разходи и изпълнения бюджет като цяло и по орган, както е посочено в член 209, и по ПЧП през предходната финансова година;
г)
размерът на финансовите вноски от бюджета, стойността на финансовите вноски и стойността на вноските в натура, направени от други партньори, за всяко ПЧП;
При все това когато ПЧП използват финансови инструменти, информацията, отнасяща се до тези инструменти се включва в работния документ, посочен в параграф 5.
5. Когато Комисията използва финансови инструменти, тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представя следното:
а)
общият размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
б)
приходите и възстановяванията на средства съгласно член 140, параграф6, и начисляването на допълнителни ресурси за финансовата година;
в)
общият размер на провизиите за рискове и задължения, както и всяка информация относно експозицията на финансов риск на Съюза;
г)
обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и на гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция, както за предходната година, така и по отношение на съответните общи цифри;
д)
средната продължителност на периода между поемането на бюджетно задължение по финансовите инструменти и поемането на правните задължения за индивидуални проекти под формата на капитал или дълг, когато тяхната продължителност надвишава три години. В отчета по член 140, параграф 8 Комисията обяснява причините и по целесъобразност предоставя план за действие за намаляването на периода в рамките на годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета;
е)
административните разходи, произтичащи от такси за управление и други финансови и оперативни разходи, платени за управлението на финансови инструменти, когато това управление е било възложено на трети лица, общо и разбити по управляващи лица и управлявани финансови инструменти.
6. Към проектобюджета Комисията прилага също всеки друг работен документ, който счита за полезен, за да подкрепи бюджетните си искания.
7. В съответствие с член 8, параграф 5 от Решение 2010/427/ЕС на Съвета от 26 юли 2010 г. за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност (14) и с цел да се гарантира бюджетната прозрачност в областта на външната дейност на Съюза, заедно с проектобюджета Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета работен документ, в който са представени изчерпателно:
а)
всички административни и оперативни разходи, свързани с външната дейност на Съюза, включително задачите по общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) и общата политика за сигурност и отбрана, и финансирани от бюджета;
б)
общите административни разходи на ЕСВД за предходната година с разбивка по разходи за отделните делегации на Съюза и разходи за централната администрация на ЕСВД; заедно с оперативните разходи, с разбивка по географски области (региони, държави), тематични области, делегации на Съюза и мисии.
8. В работния документ, посочен в параграф 7, се посочват също:
а)
броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория, както и броят на постоянните и временните длъжности, включително договорно наетия и местния персонал, разрешени в рамките на бюджетните кредити във всяка делегация на Съюза, както и в централната администрация на ЕСВД;
б)
всяко увеличаване или намаляване на броя на длъжностите по степени и категории в централната администрация на ЕСВД и във всички делегации на Съюза в сравнение с предходната финансова година;
в)
броят на разрешените за финансовата година длъжности, броят на разрешените за предходната година длъжности, както и броят на длъжностите, заемани от командировани дипломати от държавите-членки и от служители на Съвета и Комисията;
г)
подробни данни за всички заети служители в делегациите на Съюза към момента на представяне на проектобюджета, включително разбивка по географски области, пол, отделни държави и мисии, като се посочват поотделно длъжностите в щатното разписание, договорно наетите лица, местните служители и командированите национални експерти, както и бюджетните кредити, поискани в проектобюджета за тези други видове персонал, със съответните прогнози по отношение на еквивалентите на пълно работно време, които могат да бъдат наети в рамките на поисканите бюджетни кредити.
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Въз основа на нова информация, която не е била известна към момента на съставяне на проектобюджета, Комисията може по собствена инициатива или по искане на една от другите институции, относно нейния съответен раздел, да представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета писма за внасяне на корекции в проектобюджета преди свикването на помирителния комитет, посочен в член 314 от ДФЕС. Писмата може да включват писмо за внасяне на корекции, с което се актуализират, по-специално, прогнозните разходи за селско стопанство.
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
1. Председателят на Европейския парламент обявява бюджета за окончателно приет в съответствие с процедурата по член 314, параграф 9 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
2. След като бюджетът бъде обявен за окончателно приет, всяка държава-членка, от 1 януари на следващата финансова година или от датата на обявяване на окончателното приемане на бюджета, ако това настъпи след 1 януари, е длъжна да извърши дължимите на Съюза плащания, както е установено в Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
1. Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към приходите, при следните обстоятелства:
-
да запише салдото от предходната финансова година в бюджета, в съответствие с процедурата, установена в член 18,
-
да преразгледа прогнозата за собствените ресурси въз основа на актуализираните икономически прогнози, и
-
да актуализира преразгледаната прогноза за собствените ресурси и други приходи, както и да направи преглед на наличността на и на нуждите от бюджетни кредити за плащания.
В случай че са налице неизбежни, извънредни и непредвидени обстоятелства и по-конкретно с оглед на мобилизирането на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към разходите.
2. Исканията за коригиращи бюджети при същите обстоятелства, както са посочени в параграф 1, от институции, различни от Комисията, се изпращат на Комисията.
Преди да представят проект на коригиращ бюджет, Комисията и другите институции проучват възможностите за преразпределение на съответните бюджетни кредити, по-специално във връзка с всяко очаквано непълно изпълнение на бюджетните кредити.
Член 40 се прилага за коригиращите бюджети. Основанията за коригиращите бюджети се излагат чрез позоваване на бюджета, чиито прогнозни параметри те изменят.
3. Освен ако са налице надлежно обосновани извънредни обстоятелства или в случай на мобилизиране на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, за който може да бъде представен проект на коригиращ бюджет по всяко време на годината, Комисията представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета своите проекти на коригиращи бюджети до 1 септември на всяка финансова година. Комисията може да прилага становище към исканията на останалите институции за коригиращи бюджети.
4. Европейският парламент и Съветът обсъждат проектите на коригиращи бюджети, като вземат надлежно предвид тяхната неотложност.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за проектите на коригиращи бюджети.
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Комисията, Европейският парламент и Съветът може да се договорят да посочат по-ранни дати за предаването на прогнозите и за приемането и предаването на проектобюджета. Тази договореност обаче не може да води до съкращаване или удължаване на сроковете, които са предвидени за разглеждане на тези текстове съгласно член 314 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Бюджетът се състои от:
а)
общ разчет за приходната и разходната част на бюджета;
б)
отделни раздели за всяка институция, с изключение на Европейския съвет и Съвета, които споделят един и същи раздел от бюджета, в които са групирани приходната и разходната част на бюджета за всяка институция.
Член 44
Бюджетна номенклатура
1. Приходите на Комисията и приходите и разходите на останалите институции се класифицират от Европейския парламент и Съвета според техния вид или предназначение по дялове, глави, статии и позиции.
2. Разходната част на бюджетния раздел за Комисията се съставя въз основа на номенклатура, приета от Европейския парламент и Съвета и класифицирана според предназначението.
Всеки дял съответства на област на политиката, а всяка глава, по правило, съответства на определена дейност.
Всеки дял може да включва бюджетни кредити за оперативни разходи и бюджетни кредити за административни разходи.
Бюджетните кредити за административни разходи за даден дял се групират в една единствена глава.
3. Когато са представени според предназначението, бюджетните кредити за административни разходи за отделните дялове се класифицират, както следва:
а)
разходи за персонал според утвърденото щатно разписание: включват се размерът на кредитите и броят на длъжностите според щатното разписание, които съответстват на тези разходи;
б)
разходи за външен персонал и други разходи, посочени в член 26, параграф 1, първа алинея, буква б), финансирани по функция „Администрация“ на многогодишната финансова рамка;
в)
разходи за недвижими имоти и други свързани с тях разходи, включително за почистване и поддържане, отдаване и вземане под наем, далекосъобщения, вода, газ и електроенергия;
г)
външен персонал и техническа помощ, пряко свързани с изпълнението на програмите.
Всеки административен разход на Комисията от тип, който е общ за няколко дяла, се представя в отделен обобщен разчет с класификация по тип.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за класификацията на бюджета.
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
1. Бюджетът не съдържа отрицателни приходи.
2. Собствените ресурси, внесени по силата на Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (15), представляват нетни суми и се посочват като такива в обобщения разчет на приходната част на бюджета.
Член 46
Провизии
1. Всеки раздел от бюджета може да съдържа дял „провизии“. Бюджетни кредити се записват в този дял, когато:
а)
към момента на съставяне на бюджета няма основен акт за съответното действие; или
б)
има сериозни основания за поставяне под съмнение на достатъчността на бюджетните кредити или на възможността за изпълнение, в съответствие с принципа на доброто финансово управление, на бюджетните кредити, записани в съответните редове.
Бюджетните кредити в този дял може да се използват единствено след трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в член 26, параграф 1, първа алинея, буква в) от настоящия регламент, когато основният акт се приема съгласно процедурата, установена в член 294 от ДФЕС, и в съответствие с процедурата, установена в член 27 от настоящия регламент, във всички останали случаи.
2. В случай на сериозни затруднения при изпълнението, Комисията може да предложи, в хода на финансовата година, трансфери на бюджетни кредити в дял „провизии“. Европейският парламент и Съветът вземат решение за тези трансфери съгласно предвиденото в член 27.
Член 47
Отрицателен резерв
Бюджетният раздел за Комисията може да включва „отрицателен резерв“, ограничен до максимален размер от 200 000 000 EUR. Този резерв, който се записва в отделен дял, включва единствено бюджетни кредити за плащания.
Отрицателният резерв се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 26 и 27.
Член 48
Резерв за спешна помощ
1. Бюджетният раздел за Комисията включва резерв за спешна помощ за трети държави.
2. Резервът, посочен в параграф 1, се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 27 и 29.
Член 49
Представяне на бюджета
1. В бюджета се посочват:
а)
в общия разчет за приходната и разходната част на бюджета:
i)
прогнозните приходи на Съюза за съответната финансова година "година n";
ii)
прогнозните приходи за предходната финансова година и приходите за година n - 2;
iii)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за годината n;
iv)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за предходната финансова година;
v)
поетите задължения за разходи и платените разходи през година n - 2, като последните се изразяват и като процент от бюджета за годината n;
vi)
подходящи забележки за всяка подгрупа, посочена в член 44, параграф 1;
б)
във всеки раздел, приходите и разходите със същата структура като тази по буква а);
в)
по отношение на персонала:
i)
за всеки раздел, щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория и за всяка служба, както и броят на постоянните и временните длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
ii)
щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие за осъществяване на преки дейности, и щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от същите бюджетни кредити за непреки дейности; щатните разписания се групират по категории и степени и в тях се прави разграничение между постоянни и временни длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
iii)
по отношение на научния и техническия персонал подреждането може да се основава на групиране по степени в съответствие с условията, залегнали във всеки бюджет; в щатното разписание се посочва броят на висококвалифицираните научни или технически служители, на които са предоставени специални предимства съгласно специалните разпоредби на Правилника за длъжностните лица;
iv)
щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите по степени и категории за всеки орган, посочен в член 208, който получава вноска за сметка на бюджета. В щатните разписания, до броя на длъжностите, разрешени за финансовата година, се посочва и броят, разрешен за предходната година;
г)
по отношение на операциите по получаване и отпускане на заеми:
i)
в общия разчет за приходната част на бюджета бюджетните редове, отговарящи на съответните операции и предназначени да отразяват всички възстановени суми, постъпили от получатели, които първоначално са допуснали просрочване, довело от своя страна до усвояване на гаранциите за изпълнение. Тези редове съдържат символичен запис „pro memoria“ и се придружават от необходимите забележки;
ii)
в раздела за Комисията:
-
бюджетните редове, които съдържат гаранции от Съюза за изпълнение във връзка със съответните операции. В тези редове се съдържа символичен запис „pro memoria“, при условие че не възникне действителен разход, който трябва да се покрие от окончателни ресурси,
-
забележки с посочване на основния акт и обема на предвидените операции, времетраенето и финансовите гаранции, предоставени от Съюза по тези операции,
iii)
в документ, приложен към раздела за Комисията, с указателен характер:
-
текущите капиталови операции и управление на дълга,
-
капиталовите операции и управлението на дълга за годината n;
д)
по отношение на финансовите инструменти съгласно дял VIII на първа част:
i)
посочване на основния акт;
ii)
бюджетните редове, отговарящи на съответните операции;
iii)
общо описание на финансовите инструменти, включително срока и отражението им върху бюджета;
iv)
предвидените операции, включително целевите обеми въз основа на ефекта на лоста, произтичащ от съществуващите финансови инструменти;
е)
по отношение на финансирането на субекти, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii):
i)
посочване на основния акт на съответната програма;
ii)
съответните бюджетни редове;
iii)
общо описание на възложените задачи, включително срока и отражението им върху бюджета;
ж)
общият размер на разходите за ОВППС записан в глава, озаглавена „ОВППС“ и включваща специфични статии. Тези статии покриват разходите за ОВППС и съдържат специфични редове, посочващи най-малко отделните основни мисии.
2. Освен документите, посочени в параграф 1, Европейският парламент и Съветът може да приложат към бюджета всякакви други свързани с него документи.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно представянето на бюджета, включително определяне на фактическите разходи през последната приключена финансова година, забележките към бюджета и щатните разписания.
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
1. Щатното разписание, описано в член 49, параграф 1, буква в), представлява задължително ограничение за всяка институция или орган; не може да се извършват назначения, с които се надхвърля установеното ограничение.
Въпреки това, с изключение на степени AD 16, AD 15 и AD 14, всяка институция или орган може да изменя своето щатно разписание в рамките до 10 % от разрешените длъжности при следните условия:
а)
да не се отразява на размера на бюджетните кредити за персонала, които съответстват на пълната финансова година;
б)
да не се надхвърля ограничението за общия брой на длъжностите, разрешени с всяко щатно разписание; и
в)
институцията или органът да са участвали в съпоставителна оценка с други институции и органи на Съюза, инициирана в рамките на процедурата по аналитичен преглед на персонала на Комисията.
Три седмици преди внасяне на промените, посочени във втора алинея, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, институцията се въздържа от извършване на промените и се прилага процедурата, посочена в член 41.
2. Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея работата на непълно работно време, разрешена от органа по назначаването в съответствие с Правилника за длъжностните лица, може да се компенсира с други назначения.
ГЛАВА 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Бюджетът е в съответствие с многогодишната финансова рамка.
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
Когато изпълнението на акт на Съюза води до надвишаване на бюджетните кредити, налични в бюджета, този акт може да бъде изпълнен финансово само след като бюджетът бъде коригиран по съответен начин.
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
1. Комисията изпълнява приходите и разходите на бюджета в съответствие с настоящия регламент на собствена отговорност и в рамките на разрешените бюджетни кредити.
2. Държавите-членки сътрудничат на Комисията за усвояване на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление и за информацията във връзка с предаването на лични данни за одитни цели.
Член 54
Основен акт и изключения
1. За да могат да се използват бюджетните кредити, записани в бюджета за която и да е дейност на Съюза, първо трябва да се приеме основен акт.
2. Чрез дерогация от параграф 1 може да бъдат изпълнявани без основен акт, при условие че дейностите, за чието финансиране са предназначени, са от компетентността на Съюза:
а)
бюджетни кредити за пилотни проекти с експериментален характер, предназначени за изпитване на възможността за осъществяване на определена дейност и нейната целесъобразност. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да се запишат в бюджета за не повече от две поредни финансови години.
Общият размер на бюджетните кредити за пилотни проекти не може да надхвърля 40 000 000 EUR за всяка финансова година.
б)
бюджетни кредити за подготвителни действия в областта на прилагането на ДФЕС и Договора за Евратом, предназначени за подготовка на предложения с оглед на приемането на бъдещи действия. При подготвителните действия се съблюдава последователен подход, като те може да бъдат под различна форма. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да бъдат записани в бюджета за не повече от три поредни финансови години. Процедурата за приемането на съответния основен акт трябва да бъде приключена преди края на третата финансова година. В хода на тази процедура, поетите задължения съответстват на конкретните характеристики на подготвителните действия във връзка с предвидените дейности, преследваните цели и получателите. Следователно използваните средства не съответстват по обем на средствата, предвидени за финансиране на крайната дейност.
Общият размер на бюджетните кредити за нови подготвителни действия по тази точка не може да надхвърля 50 000 000 EUR за всяка финансова година, а бюджетните кредити за подготвителни действия, за които действително е поето задължение, не може да надхвърлят 100 000 000 EUR;
в)
бюджетни кредити за подготвителни мерки в областта на дял V на ДЕС. Тези мерки се ограничават до един кратък период и са предназначени да създадат условия за дейности на Съюза в изпълнение на целите на ОВППС и за приемането на необходимите правни инструменти.
За целите на операциите на Съюза за управление на кризи подготвителните мерки са предназначени, наред с другото, за изготвяне на оценка на оперативните нужди, за осигуряване на бързо първоначално разгръщане на ресурсите или за създаване на място на условия за започване на операцията.
Подготвителните мерки се одобряват от Съвета по предложение на върховния представител.
С цел да се осигури бързо изпълнение на подготвителните мерки, върховният представител информира Европейския парламент и Комисията, колкото е възможно по-рано, за намерението на Съвета да предприеме подготвителна мярка, и по-специално за предварителната оценка на ресурсите, необходими за тази цел. Комисията взема всички необходими мерки за осигуряване на бързото изплащане на средствата.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансирането на подготвителните мерки в областта на ОВППС;
г)
бюджетни кредити за еднократни дейности или дори за дейности за неопределен срок, провеждани от Комисията като задачи, произтичащи от нейните правомощия на институционално равнище съгласно ДФЕС и Договора за Евратом, различни от правото й на законодателна инициатива, посочено в буква б), и по силата на конкретни правомощия, предоставени й пряко от тези Договори, чийто списък трябва да бъде включен в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
д)
бюджетни кредити за работата на всяка институция в рамките на нейната административна автономия.
С представянето на проектобюджета Комисията внася доклад в Европейския парламент и Съвета за дейностите, посочени в първа алинея, букви а) и б), който съдържа също оценка на резултатите и планираните по-нататъшни стъпки.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за основния акт и изключенията, изброени в параграф 5 от настоящия член.
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Комисията предоставя на останалите институции необходимите правомощия за изпълнение на разделите от бюджета, които се отнасят до тях.
Между ЕСВД и Комисията може да се приемат подробни договорености с цел да се улесни изпълнението на бюджетните кредити за административни разходи на делегациите на Съюза. Тези договорености не включват каквито и да са дерогации от настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
1. Комисията и всяка от останалите институции може, в рамките на своите служби, да делегират правомощията си по изпълнението на бюджета в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент и в собствените им вътрешни правилници, както и при ограниченията, определени от тях в акта за делегиране. Така оправомощените лица действат в границите на изрично предоставените им правомощия.
2. Въпреки това Комисията може да делегира на ръководителите на делегациите на Съюза правомощията си по изпълнението на бюджета по отношение на бюджетните кредити за оперативни разходи в нейния раздел. Едновременно с това Комисията информира върховния представител за делегирането. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията, те прилагат правилата на Комисията за изпълнението на бюджета и подлежат на същите отговорности, задължения и отчетност като всички други вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията.
Комисията може да оттегля делегирането в съответствие със своите собствени правила.
За целите на първа алинея върховният представител взема необходимите мерки за улесняване на сътрудничеството между делегациите на Съюза и отделите на Комисията.
Член 57
Конфликт на интереси
1. Финансовите участници и другите лица, участващи в изпълнението и управлението на бюджета, включително в подготвителни действия за това, в одита или контрола, не предприемат каквито и да са дейности, които може да поставят собствените им интереси в конфликт с тези на Съюза.
При наличие на такъв риск въпросното лице се въздържа от такива дейности и отнася въпроса до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, който потвърждава в писмен вид дали съществува конфликт на интереси. Въпросното лице информира също така своя пряк ръководител. Ако бъде установен конфликт на интереси, въпросното лице спира всички свои дейности по случая. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити лично предприема по-нататъшни подходящи действия.
2. За целите на параграф 1 конфликт на интереси съществува, когато безпристрастното и обективно упражняване на функциите на финансов участник или друго лице, посочено в параграф 1, е опорочено по причини, свързани със семейството, емоционалния живот, политическата или националната принадлежност, икономически интерес или всякакъв друг интерес, който е общ с този на получателя.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210, с които се определя какво представлява конфликт на интереси, заедно с процедурата, която трябва да се следва в тези случаи.
ГЛАВА 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
1. Комисията изпълнява бюджета по следните начини:
а)
пряко („пряко управление“), чрез службите си, включително персонала си в делегациите на Съюза под контрола на съответния ръководител на делегация, в съответствие с член 56, параграф 2 или чрез изпълнителните агенции, посочени в член 62;
б)
чрез споделено управление с държавите-членки („споделено управление“); или
в)
непряко („непряко управление“), когато това е предвидено в основния акт или в случаите, посочени в член 54, параграф 2, първа алинея, букви а)-г), като възлага задачи по изпълнението на бюджета на:
i)
трети държави или определените от тях органи;
ii)
международни организации и агенциите им;
iii)
ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
iv)
органи, посочени в членове 208 и 209;
v)
публичноправни органи;
vi)
частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото тези органи предоставят подходящи финансови гаранции;
vii)
органи, уредени в частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции;
viii)
лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
2 Комисията остава отговорна за изпълнението на бюджета в съответствие с член 317 от ДФЕС и информира Европейския парламент и Съвета за операциите, извършени от субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член. Когато субектът или лицето, на които е възложено изпълнението, е посочено в основен акт, във финансовата обосновка, предвидена в член 31, се включва пълна обосновка за избора на този конкретен субект или лице.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението в съответствие с параграф 1, буква в) от настоящия член, изцяло сътрудничат при защитата на финансовите интереси на Съюза. Споразуменията за възлагане, сключени с такива субекти, предвиждат правото на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF) на цялостно упражняване на техните компетенции съгласно ДФЕС при одита на средствата.
Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета на субектите и лицата по параграф 1, буква в) от настоящия член при наличието на прозрачни, недискриминационни, ефикасни и ефективни процедури за преглед във връзка с действителното изпълнение на тези задачи.
4. Всички споразумения за възлагане се предоставят на Европейския парламент и на Съвета при поискване.
5. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член, осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 подходящо годишно последващо публикуване на информация относно получателите. Комисията се уведомява за предприетите мерки в това отношение.
6. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в), нямат статут на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
7. Комисията не може да възлага на трети лица изпълнителни правомощия,, когато тези правомощия включват висока степен на преценка, предполагаща политически избор.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за методите на изпълнение на бюджета, включително прякото управление, упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции, и специфичните разпоредби за непряко управление с международни организации, с органи, посочени в членове 208 и 209, с публичноправни органи или частноправни органи със задължение за обществена услуга, с органи, уредени от частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, и с лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС.
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
1. Когато Комисията изпълнява бюджета в режим на споделено управление, задачите по изпълнението се делегират на държавите-членки. Комисията и държавите-членки спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза, когато управляват средствата на Съюза. За тази цел Комисията и държавите-членки изпълняват своите съответни задължения за контрол и одит и поемат произтичащите от тях отговорности, посочени в настоящия регламент. В специфичните за отделните сектори правила се установяват допълнителни разпоредби.
2. При извършването на задачи по изпълнението на бюджета държавите-членки вземат всички необходими мерки, в това число законодателни, регулаторни и административни мерки, за да защитят финансовите интереси на Съюза, и по-специално:
а)
гарантират, че финансираните от бюджета дейности са правилно и действително осъществени и в съответствие с приложимите специфични за отделните сектори правила и за тази цел определят в съответствие с параграф 3 органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и осъществяват надзор върху тяхната дейност;
б)
предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите.
С цел защита на финансовите интереси на Съюза държавите-членки извършват, при спазване на принципа на пропорционалност и в съответствие с настоящия член, както и в съответствие със съответните специфични за отделните сектори правила, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от операции. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
Държавите-членки налагат на получателите ефективни, възпиращи и пропорционални санкции съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила и в конкретни разпоредби на националното законодателство.
Като част от оценката на риска, която извършва, и в съответствие със специфичните за отделните сектори правила Комисията наблюдава системите за управление и контрол, създадени в държавите-членки. В своята одитна дейност Комисията спазва принципа на пропорционалност и взема предвид нивото на оценения риск в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
3. В съответствие с критериите и процедурите, установени в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки на подходящо равнище определят органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза. Тези органи може също така да изпълняват задачи, които не са свързани с управлението на средства на Съюза и може да възлагат някои от задачите си на други органи.
Когато вземат решение относно определянето на органи, държавите-членки може да основат своето решение на това дали системите за управление и контрол са по същество същите като тези от предходния период и дали те са функционирали ефективно.
Ако резултатите от одити и контрол показват, че определените органи са престанали да отговарят на критериите, съдържащи се в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че слабостите при изпълнението на задачите на тези органи са отстранени, включително чрез прекратяване на определянето в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
Специфичните за отделните сектори правила определят ролята на Комисията в процеса, посочен в настоящия параграф.
4. Определените съгласно параграф 3 органи:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, която предоставя своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
предоставят информацията, изисквана съгласно параграф 5;
г)
осигуряват последващо публикуване в съответствие с член 35, параграф 2. Всяко обработване на лични данни е съобразено с националните разпоредби за прилагане на Директива 95/46/ЕО.
5. Определените съгласно параграф 3 органи предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година:
а)
своите отчети за разходите, които са направени през съответния референтен период, както е посочено в специфичните за отделните сектори правила, при изпълнение на техните задачи и които са представени за възстановяване на Комисията. Тези отчети включват предварителното финансиране, както и суми, за които са в ход или са приключили процедури по възстановяването им. Те се придружават от декларация за управлението, чрез която се удостоверява, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
б)
годишно обобщение на окончателните одитни доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Отчетите, посочени в първа алинея, буква а), и обобщението, посочено в първа алинея, буква б), се придружават от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали разходите, за които е изискано възстановяване от Комисията, са законосъобразни и редовни и дали въведените системи за контрол функционират правилно. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в първа алинея, буква а).
По искане от съответната държава-членка Комисията може по изключение да удължи крайния срок 15 февруари до 1 март.
Държавите-членки може да публикуват на подходящо равнище информацията, посочена в настоящия параграф.
Освен това държавите-членки може да предоставят декларации, подписани на подходящото равнище и основани на информацията, посочена в настоящия параграф.
6. За да се гарантира, че средствата на Съюза са усвоени в съответствие с приложимите правила, Комисията:
а)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на определените органи, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
б)
изключва от финансиране от Съюза разходите, за които са правени плащания в нарушение на приложимото право;
в)
прекъсва крайните срокове за плащане или временно преустановява плащанията, когато това е предвидено в специфичните за отделните сектори правила.
Комисията прекратява изцяло или частично прекъсването на течението на крайните срокове за плащане или спирането на плащанията, след като съответната държава-членка е представила своите забележки и когато е предприела всички необходими мерки. Годишния отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 9 обхваща всички задължения по настоящата алинея.
7. В специфичните за отделните сектори правила се вземат предвид нуждите, свързани с програмите за европейско териториално сътрудничество, по-специално по отношение на съдържанието на декларацията за управлението, процеса, посочен в параграф 3 и одитната функция.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споделеното управление с държавите-членки, включително съставянето на регистър на органите, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и мерките за насърчаване на най-добрите практики.
Член 60
Непряко управление
1. Когато управляват средствата на Съюза, субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза. Те гарантират ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, равностойно на това, което се изисква съгласно настоящия регламент, когато управляват средствата на Съюза, и вземат надлежно предвид:
а)
естеството на възложените им задачи и съответните суми;
б)
съответните финансови рискове;
в)
степента на увереност, произтичаща от техните системи, правила и процедури, както и от взетите от Комисията мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
2. С цел защита на финансовите интереси на Съюза субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), като спазват принципа на пропорционалност:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, предоставяща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
подлежат на независим външен одит, извършван в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти от одиторска организация, която е функционално независима от съответния субект или лице;
г)
прилагат подходящи правила и процедури за предоставяне на финансиране от средствата на Съюза посредством безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки и финансови инструменти;
д)
осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 последващо публикуване на информация относно получателите;
е)
осигуряват разумна степен на защита на личните данни, както е установено в Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001.
Лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка viii), приемат своите финансови правила, след като получат предварително съгласието на Комисията. Те изпълняват изискванията, установени в букви а) - д) от настоящия параграф, не по-късно от шест месеца след началото на мандата им. Когато в края на този период те са изпълнили само частично тези изисквания, Комисията предприема подходящи коригиращи мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите при извършването на задачи по изпълнението на бюджета. За тази цел те извършват, в съответствие с принципа на пропорционалност, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от сделки, с цел да се гарантира, че финансираните от бюджета дейности са действително и правилно осъществени. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
4. Комисията може да преустановява временно плащанията за субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), по-специално в случаите, когато са открити системни грешки, поставящи под съмнение надеждността на системите за вътрешен контрол на съответния субект или лице или законосъобразността и редовността на операциите.
Независимо от член 92 отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да прекъсва напълно или частично плащанията за тези субекти или лица с цел извършване на допълнителни проверки, ако:
i)
му стане известна информация, която сочи съществена слабост във функционирането на системата за вътрешен контрол или че заверените от съответния субект или лице разходи са свързани със сериозна нередност и не са били коригирани;
ii)
това прекъсване е необходимо, за да се предотврати значително увреждане на финансовите интереси на Съюза.
5. Без да се засяга параграф 7, субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предоставят на Комисията:
а)
доклад за изпълнението на възложените им задачи;
б)
своите отчети за разходите, направени при изпълнението на възложените им задачи. Тези отчети се придружават от декларация за управлението, в която се потвърждава, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в споразуменията за делегиране, или, по целесъобразност, в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
в)
обобщение на окончателните одиторски доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Документите, посочени в първата алинея, са придружени от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали въведените системи за контрол функционират правилно и дали свързаните с отчетите операции са законосъобразни и редовни. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението съгласно буква б) от първата алинея.
Документите, посочени в първата алинея, се предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година. Становището, посочено във втората алинея, се предоставя на Комисията най-късно до 15 март.
Задълженията, установени в настоящия параграф, не засягат споразуменията, сключени с международни организации и трети държави. Тези споразумения включват най-малко задължението тези международни организации и трети държави да предоставят ежегодно на Комисията декларация, че през съответната финансова година вноската на Съюза е използвана и отчетена в съответствие с изискванията, определени в параграф 2 и задълженията, установени в тези споразумение.
6. Без да се засяга параграф 7, Комисията:
а)
контролира изпълнението от тези лица и субекти на техните отговорности, по-специално чрез провеждане на одити и извършване на оценки относно изпълнението на програмата;
б)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на субектите и лицата, но които е възложено изпълнението, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
в)
изключва от разходите на Съюза за финансиране плащанията, направени в нарушение на приложимите правила.
7. Параграфи 5 и 6 не се прилагат към вноските на Съюза за субектите, които подлежат на отделна процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 208.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за непрякото управление, включително установяването на условията при непрякото управление,според които системите, правилата и процедурите на субектите и лицата са еквивалентни на тези на Комисията, декларациите за управлението и декларациите за съответствието, както и процедурите за проверка и приемане на отчетите и изключването от финансиране от Съюза на разходите, направени в нарушение на приложимите правила.
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
1. Преди да възложи задачи по изпълнението на бюджета на субектите или лицата, съгласно член 58, параграф 1, буква в), Комисията получава доказателства, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г) са изпълнени.
Съответният субект или лице, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), уведомява незабавно Комисията за всяка съществена промяна в своите системи или правила или в процедурите, които се отнасят до управлението на средствата на Съюза, поверени на този субект или лице. Комисията преразглежда сключените със съответния субект или лице споразумения за възлагане, за да гарантира, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея букви а)-г) продължават да се изпълняват.
2. Освен в случаите, когато субектът, на който е възложено изпълнението, е посочен в основния акт, Комисията избира субект от една от категориите, посочени в член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), v), vi) и vii), като взема надлежно предвид естеството на задачите, които ще бъдат възложени на субекта, както и опита и оперативния и финансовия капацитет на съответните субекти. Изборът е прозрачен, почива на обективни основания и не може да поражда конфликт на интереси.
3. Споразуменията за възлагане съдържат изискванията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г). Те определят ясно задачите, възложени на субекта, и съдържат ангажимент за съответните субекти или лица да изпълнят задълженията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви д) и е), и да се въздържат от каквито и да са действия, които може да породят конфликт на интереси.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителната оценка на правилата и процедурите при непряко управление и съдържанието на споразуменията за възлагане.
Член 62
Изпълнителни агенции
1. Комисията може да делегира правомощия на изпълнителните агенции за цялостно или частично изпълнение на програма или проект на Съюза от нейно име и на нейна отговорност в съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (16). Изпълнителните агенции се създават с решение на Комисията и са юридически лица съгласно правото на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции.
2. Директорът на изпълнителната агенция изпълнява съответните бюджетни кредити за оперативни разходи чрез пряко управление.
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
1. Комисията не възлага задачи, свързани с изпълнението на средства на Съюза, включително плащане и събиране, на външни частноправни субекти или органи, освен в случая, посочен в член 58, параграф 1, буква в), подточки v), vi) и vii), или в конкретни случаи, когато съответните плащания:
i)
са за получатели, определени от Комисията;
ii)
са подчинени на условия и размери, определени от Комисията; и
iii)
не предполагат извършващият ги субект или орган да действа по своя преценка.
2. Комисията може да възлага чрез договор следните задачи на външни частноправни субекти или органи, които нямат задължение за обществена услуга: задачи от експертно-технически характер, както и административни, подготвителни или помощни задачи, които не предполагат упражняване на публична власт, нито на правомощие за вземане на решения по собствена преценка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на задачи на определени външни субекти или лица от частния сектор в съответствие с правилата за възлагане на обществени поръчки, установени в дял V на първа част.
ГЛАВА 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
1. Функциите на разпоредител с бюджетни кредити и на счетоводител са разделени и са несъвместими.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правата и задълженията на всички финансовите участници.
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
1. Всяка институция изпълнява функциите на разпоредител с бюджетни кредити.
2. За целите на настоящия дял понятието „персонал“ се отнася до лицата, обхванати от Правилника за длъжностните лица.
3. Всяка институция делегира в съответствие с условията на своя процедурен правилник функциите на разпоредител с бюджетни кредити на служители от подходящо равнище. Тя определя в своя вътрешен административен правилник служителите, на които делегира тези функции, обхвата на делегираните правомощия и дали лицата, на които са делегирани тези правомощия, могат да ги делегират вторично.
4. Правомощията на разпоредител с бюджетни кредити се делегират първично или вторично само на служители.
5. Отговорните разпоредители с бюджетни кредити действат единствено в рамките на ограниченията, установени в акта на първично или вторично делегиране. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган в изпълнението на своите задачи от един или повече служители, на които е възложено да извършват под негова отговорност определени действия, необходими за изпълнението на бюджета и за представянето на отчетите.
6. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те са подчинени на Комисията като институцията, отговаряща за определянето, изпълнението, наблюдението и оценяването на техните функции и отговорности като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Същевременно Комисията информира върховния представител за това.
7. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган при изпълнението на своите функции от служители, на които са възложени под негова отговорност определени задачи, необходими за изпълнението на бюджета и изготвянето на финансова и управленска информация. По отношение на служителите, подпомагащи отговорните разпоредители с бюджетни кредити, се прилагат разпоредбите на член 57.
8. Всяка институция информира Сметната палата, Европейския парламент и Съвета за назначаването и освобождаването на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, вътрешните одитори и счетоводителите, както и за всички вътрешни правила, които приема по финансови въпроси.
9. Всяка институция информира Сметната палата за назначаването на администраторите на авансови средства и за решенията за делегиране съгласно член 69, параграф 1 и член 70.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за подпомагането на отговорните разпоредители с бюджетни кредити и вътрешните разпоредби, регламентиращи оправомощаването.
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
1. Във всяка институция разпоредителят с бюджетни кредити отговаря за изпълнението на приходите и разходите в съответствие с принципа на добро финансово управление и следи за спазването на изискванията за законосъобразност и редовност.
2. За целите на параграф 1 оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити въвежда, в съответствие с член 32 и приетите от всяка институция минимални стандарти и след надлежно отчитане на рисковете, свързани с управленската среда и естеството на финансираните дейности, подходящите за изпълнението на функциите му организационна структура и системи за вътрешен контрол. Създаването на тази структура и на тези системи се основава на пълен анализ на риска, в който се отчита тяхната разходоефективност.
3. За изпълнение на разходите отговорният разпоредител с бюджетни кредити поемат бюджетни и правни задължения, утвърждават разходите и разрешават плащанията, както и извършват подготовката за изпълнението на бюджетните кредити.
4. Изпълнението на приходите се състои в изготвяне на прогнозите за вземанията, установяване на подлежащите на събиране вземания и издаване на нарежданията за събиране. Това включва отказ от установени вземания по целесъобразност.
5. Всяка операция се подлага поне на предварителен контрол, основан на документна проверка и на наличните резултати от вече извършения контрол, по отношение на оперативните и финансовите аспекти на операцията.
Предварителният контрол включва инициирането и проверката на дадена операция.
Проверката за дадена операция се извършва от служители, различни от тези, които са инициирали операцията. Служителите, извършващи проверката, не може да са подчинени на служителите, инициирали операцията.
6. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да въведе последващ контрол за проверяване на операциите, които вече са одобрени след извършване на предварителния контрол. Този контрол може да бъде организиран на извадков принцип съобразно риска.
Предварителният контрол се извършва от служители, различни от тези, които отговарят за последващия контрол. Служителите, които отговарят за последващия контрол, не са подчинени на служителите, отговарящи за предварителния контрол.
Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити извършва финансови одити на бенефициери под формата на последващ контрол, съответните правила за извършване на одит са ясни, последователни и прозрачни и зачитат както правата на Комисията, така и тези на одитираните лица.
7. Служителите, отговорни за упражняване на контрол върху управлението на финансовите операции, притежават необходимите професионални умения. Те се придържат към въведен от всяка институция конкретен кодекс с професионални стандарти.
8. Ако служител, участващ във финансовото управление и контрола на операциите, счита, че решение, което неговият ръководител му налага да изпълни или да одобри, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление или на професионалните правила, които същият служител е длъжен да съблюдава, той информира съответно своя пряк ръководител. Ако служителят подаде информацията в писмен вид, прекият ръководител отговаря в писмен вид. Ако прекият ръководител не предприеме действия или потвърди първоначалното решение или указание и служителят счита, че това потвърждение не представлява разумен отговор на неговата загриженост, служителят информира писмено оправомощения разпоредител с бюджетни кредити. В случай на бездействие от страна на този разпоредител, служителят информира релевантният орган, посочена в член 73, параграф 6.
В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, служителят информира властите и органите, определени от приложимото законодателство. Договорите с външни одитори, извършващи одит на финансовото управление на Съюза, предвиждат задължение на външния одитор да информира оправомощения разпоредител с бюджетни кредити относно всяко съмнение за незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза.
9. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити се отчита пред своята институция относно изпълнението на своите задължения под формата на годишен отчет за дейността, съдържащ финансова информация и информация за управлението, включително резултатите от контрола, като декларира, че, освен ако е посочено друго в изразена резерва относно определени приходни и разходни области, има достатъчна увереност, че:
а)
информацията в отчета дава вярна и точна представа;
б)
ресурсите, предназначени за описаните в отчета дейности, са използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
въведените процедури за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции.
Отчетът за дейността посочва резултатите от действията по отношение на определените цели, рисковете, свързани с тези действия, използването на предоставените ресурси и ефективността и ефикасността на системите за вътрешен контрол, в т.ч. цялостна оценка на разходите, свързани с контрола, и ползите от него.
Не по-късно от 15 юни всяка година Комисията изпраща до Европейския парламент и до Съвета обобщение на годишните отчети за дейността за предходната година. На Европейския парламент и на Съвета се предоставя и годишният отчет за дейността на всеки оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителния и последващия контрол, съхранението на оправдателни документи, за кодекса с професионални стандарти, бездействието на разпоредителя с бюджетни кредити, предаването на информация на счетоводителя и докладите относно процедурите на договаряне.
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
1. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те си сътрудничат тясно с Комисията по отношение на правилното изпълнение на средствата, с цел да се осигурят по-специално законосъобразността и редовността на финансовите операции, спазването на принципа на добро финансово управление при управлението на средствата и ефективната защита на финансовите интереси на Съюза.
За тази цел те вземат съответно необходимите мерки за предотвратяване на каквато и да е ситуация, при която е възможно да застраши отговорността на Комисията за изпълнението на вторично делегирания им бюджет, както и на какъвто и да е конфликт на приоритети с възможно отражение върху изпълнението на вторично делегираните им задачи по финансовото управление.
При възникване на посочените във втората алинея ситуации или конфликти ръководителите на делегациите на Съюза незабавно уведомяват за това отговорните генерални директори на Комисията и на ЕСВД. Тези генерални директори предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Ако ръководителите на делегациите на Съюза се намират в някоя от посочените в член 66, параграф 8 ситуации, те препращат случая към специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден съгласно член 73, параграф 6. В случаи на незаконосъобразна дейност, измама или корупция, които може да навредят на интересите на Съюза, те информират за това властите и органите, определени от приложимото законодателство.
3. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, докладват на своя оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, за да може той да включи докладите им в своя годишен отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 7. Докладите на ръководителите на делегациите на Съюза съдържат информация за ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол, въведени в делегациите им, както и за управлението на вторично делегираните им операции, и представят декларацията за достоверност, посочена в член 73, параграф 5, трета алинея. Докладите се прилагат към годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и се предоставят на разположение на Европейския парламент и на Съвета, като съответно се взема предвид тяхната поверителност.
Ръководителите на делегации на Съюза сътрудничат изцяло с институциите, участващи в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и по целесъобразност предоставят всяка необходима допълнителна информация. В този контекст може да им бъде поискано да присъстват на заседания на съответните органи и да подпомагат оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
4. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, отговарят на всички искания на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, отправени по искане на Комисията или, в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, по искане на Европейския парламент.
5. Комисията прави необходимото, така че вторичното делегиране на правомощия да не възпрепятства процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 319 от ДФЕС.
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
1. Всяка институция назначава счетоводител, който във всяка институция отговаря за:
а)
правилното извършване на плащанията, на събирането на приходите и на събирането на установените вземания;
б)
подготвянето и представянето на отчетите в съответствие с дял IX на първа част;
в)
воденето на счетоводството в съответствие с дял IX на първа част;
г)
определянето на счетоводните процедури и сметкоплана в съответствие с дял IХ на първа част;
д)
определянето и утвърждаването на системите за счетоводна отчетност, а когато е необходимо - утвърждаването на системите за предоставяне или обосноваване на счетоводната информация, определени от разпоредителя с бюджетни кредити; в тази връзка счетоводителят се упълномощава да проверява по всяко време спазването на критериите за утвърждаване;
е)
управлението на касата.
Отговорностите на счетоводителя на ЕСВД се отнасят само до бюджетния раздел за ЕСВД, изпълняван от ЕСВД. Счетоводителят на Комисията остава отговорен за целия бюджетен раздел за Комисията, включително за счетоводните операции, отнасящи се до вторично делегираните на ръководителите на делегациите на Съюза бюджетни кредити.
При условията на член 213 счетоводителят на Комисията действа и като счетоводител на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД.
2. Счетоводителят на Комисията отговаря за определянето на счетоводните правила и на хармонизираните сметкопланове в съответствие с дял IX на първа част.
3. За изготвянето на отчети, които дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институциите и за изпълнението на бюджета, счетоводителят получава цялата необходима информация от разпоредителите с бюджетни кредити. Разпоредителите с бюджетни кредити гарантират надеждността на тази информация.
4. Преди приемането на отчетите от институцията или от органа, посочен в член 208, счетоводителят ги подписва, с което удостоверява, че има достатъчна увереност, че отчетите дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институцията или на органа, посочен в член 208.
За тази цел счетоводителят проверява дали отчетите са изготвени в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и в процедурите за отчетност, посочени в параграф 1, буква г) от настоящия член и дали всички приходи и разходи са записани в сметките.
Оправомощените разпоредители с бюджетни кредити изпращат цялата информация, която е необходима на счетоводителя за изпълнението на задълженията му.
Разпоредителите с бюджетни кредити остават изцяло отговорни за правилното използване на средствата, които управляват, за законосъобразността и редовността на разходите под техен контрол и за изчерпателността и точността на изпратената на счетоводителя информация.
5. Счетоводителят има право да проверява получената информация, както и да извършва всякакви допълнителни проверки, които счита за необходими, за да подпише отчетите.
Счетоводителят въвежда резерви, ако е необходимо, обяснявайки точно характера и обхвата на тези резерви.
6. Освен ако в настоящия регламент е посочено друго, единствено счетоводителят е оправомощен да управлява парите и паричните еквиваленти. Счетоводителят отговаря за тяхното пазене.
7. В рамките на изпълнението на програма или на дейност може да се откриват доверителни сметки на името на Комисията и от нейно име с цел да може да се управляват от субект, на който е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка ii),iii), v) или vi).
Такива сметки се откриват под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на програмата или на дейността, със съгласието на счетоводителя на Комисията.
Управлението на такива сметки се извършва под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити.
8. Счетоводителят на Комисията определя правила за откриването, управлението и закриването на доверителните сметки и тяхното използване.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за правомощията и функциите на счетоводителя, включително назначаването му и отстраняването му от длъжност, становището относно системите за счетоводна отчетност и инвентаризация, управлението на касата и на банковите сметки, подписването на сметките, управлението на салдата по сметките, операциите за извършване на преводи и обмяна на валута, методите на плащане, досиетата на юридически лица и съхранението на оправдателна документация.
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
1. При изпълнението на своите задължения счетоводителят може да делегира на своите подчинени определени задачи.
Инструментът за делегиране определя тези задачи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за лицата, оправомощени да администрират сметки в местна структурна единица.
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
1. За събирането на приходи, различни от собствените ресурси, и за плащането на малки суми може да се откриват сметки за авансови средства в съответствие с делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Въпреки това, в областта на помощта за управление на кризи и операции за хуманитарна помощ по смисъла на член 128, сметките за авансови средства може да се използват без ограничение по отношение на сумите, при спазване на размера на бюджетните кредити, определен от Европейския парламент и Съвета за съответния бюджетен ред за текущата финансова година.
2. Сметките за авансови средства се захранват от счетоводителя на институцията и се поставят под отговорността на администраторите на авансови средства, назначени от него.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно условията за сметките за авансови средства, включително максималните суми, които може да плащат администраторите на авансови средства, както и правилата за външните дейности, включително правилата за избор на администратори на авансови средства, захранването на сметките за авансови средства, проверките от разпоредителите с бюджетни кредити и счетоводителите, както и спазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за създаването на сметки за авансови средства и администраторите на авансови средства в делегациите на Съюза.
ГЛАВА 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
1. Оправомощаването и вторичното оправомощаване на отговорните разпоредители с бюджетни кредити може по всяко време да бъдат оттегляни временно или окончателно от органа, който ги е назначил.
2. Счетоводителят или администраторът на авансови средства може по всяко време да бъде отстранен временно или окончателно от длъжност от органа, който е назначил счетоводителя.
3. Настоящият член не засяга дисциплинарните мерки, взети по отношение на финансовите участници, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
1. Настоящата глава не засяга възможността за търсене на наказателна отговорност от финансовите участници, посочени в член 71, съгласно приложимото национално право и действащите разпоредби за защита на финансовите интереси на Съюза и за борба с корупцията с участие на длъжностни лица на Съюза или длъжностни лица на държавите-членки.
2. Всеки отговорен разпоредител с бюджетни кредити, счетоводител или администратор на авансови средства носи дисциплинарна отговорност и дължи обезщетение, както е указано в Правилника за длъжностните лица, без да се засягат членове 73, 74 и 75 от настоящия регламент. В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, случаят се предава на властите и органите, определени от приложимото законодателство, и по-специално на OLAF.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, счетоводителя и администратора на авансови средства в случай на незаконна дейност, измама или корупция.
Раздел 2
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити носи имуществена отговорност съгласно предвиденото в Правилника за длъжностните лица.
2. Имуществената отговорност възниква по-специално, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити, умишлено или поради груба небрежност от негова страна:
а)
установи подлежащи на събиране вземания или издаде нареждания за събиране, поеме задължение за разходи или подпише платежно нареждане, без да съблюдава настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
б)
пропусне да изготви документ, с който се установява вземане, пропусне или забави издаването на нареждане за събиране или забави издаването на платежно нареждане, което води до възникването на гражданска отговорност на институцията спрямо трети лица.
3. Оправомощен или вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, който прецени, че определено решение, за чието вземане отговаря, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление, информира писмено делегиращия орган. В случай че след това делегиращият орган даде на оправомощения или вторично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити мотивирано указание в писмен вид за вземане на това решение, този разпоредител с бюджетни кредити бива освободен от отговорност.
4. В случай на вторично оправомощаване в рамките на службата му оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити продължава да бъде отговорен за ефикасността и ефективността на въведените системи за вътрешно управление и контрол и за избора на вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
5. В случай на вторично оправомощаване на ръководителите на делегациите на Съюза оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити отговаря за определянето на въведените системи за вътрешно управление и контрол, както и за тяхната ефикасност и ефективност. Ръководителите на делегациите на Съюза отговарят за адекватното създаване и функциониране на тези системи в съответствие с инструкциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и за управлението на средствата и на операциите, осъществявани в делегациите на Съюза под тяхна отговорност. Преди да поемат функциите си, те трябва да завършат специфичните курсове на обучение относно задачите и отговорностите на разпоредителите с бюджетни кредити и изпълнението на бюджета.
Ръководителите на делегациите на Съюза докладват в съответствие с член 67, параграф 3 за отговорностите си съгласно първата алинея от настоящия параграф.
Всяка година ръководителите на делегациите на Съюза предоставят на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията декларация за достоверност относно въведените в делегациите им системи за вътрешно управление и контрол, както и относно управлението на вторично делегираните им операции и резултатите от тях, за да може разпоредителят с бюджетни кредити да направи декларацията за достоверност, предвидена в член 66, параграф 9.
6. Всяка институция създава специален орган за разглеждане на финансови нередности или участва в съвместен орган, създаден от няколко институции. Органите действат независимо и се произнасят по наличието на финансова нередност и естеството на последиците, ако има такива.
Въз основа на становището на този орган институцията решава дали да образува производство за подвеждане под дисциплинарна или имуществена отговорност. Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити и до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
7. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден от Комисията съгласно параграф 6 от настоящия член, е компетентен да разглежда случаите, посочени в член 56, параграф 2.
Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити, до върховния представител и до първично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
Въз основа на становището на този орган Комисията може да поиска от върховния представител да образува в качеството си на орган по назначаването дисциплинарно производство или производство за подвеждане под имуществена отговорност срещу вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, ако нередностите се отнасят до вторично делегираните им правомощия на Комисията. В такива случаи върховният представител предприема подходящи действия съгласно Правилника за длъжностните лица с цел да приложи решенията за дисциплинарни или парични санкции според препоръките на Комисията.
Държавите-членки подпомагат изцяло Съюза при реализирането на отговорност по член 22 от Правилника за длъжностните лица по отношение на срочно наетите служители, за които се прилага член 2, буква д) от Условията за работа на другите служители на Европейските общности.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, включително потвърждаването на нарежданията и ролята на специалния орган за разглеждане на финансови нередности.
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
1. Счетоводителят носи дисциплинарна и имуществена отговорност по реда и при условията на Правилника за длъжностните лица. По-специално счетоводителят може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
неправомерна промяна на банкови сметки или сметки, открити в пощенските служби;
в)
събиране или изплащане на суми, които не отговарят на съответните нареждания за събиране или платежни нареждания;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на счетоводителите в случай на други неправомерни действия.
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
1. Администраторът на авансови средства носи дисциплинарна и имуществена отговорност, както е указано в Правилника за длъжностните лица. По-специално администраторът на авансови средства може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
непредставяне на необходимите оправдателни документи за плащанията, които е извършил;
в)
извършване на плащания в полза на лица, различни от лицата, които имат право на тях;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на администраторите на авансови средства в случай на други неправомерни действия.
ГЛАВА 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
1. В бюджета се записва в евро прогноза за приходите, формирани от собствените ресурси, посочени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом. Тези средства се предоставят в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за собствените ресурси.
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
1. Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити разполага с достатъчна и надеждна информация относно каквато и да е мярка или ситуация, която може да е основание за възникване на вземане на Съюза, отговорният разпоредител с бюджетни кредити прави прогноза за вземането.
2. Прогнозата за вземането се коригира от отговорния разпоредител с бюджетни кредити веднага след като той узнае за събитие, което променя мярката или ситуацията, довела до изготвянето на прогнозата.
При изготвяне на нареждането за събиране относно мярка или ситуация, която е била основание да бъде направена по-рано прогноза за вземане, отговорният разпоредител с бюджетни кредити коригира съответно прогнозата.
Ако нареждането за събиране е съставено за сума, която е равна на първоначалната прогноза за вземането, тази прогноза се намалява до нула.
3. Чрез дерогация от параграф 1 не се прави прогноза за вземането, преди държавите-членки да предоставят на Комисията сумите от собствени ресурси, определени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом, които се внасят от държавите-членки на определени периоди. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити издава нареждане за събиране на тези суми.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за прогнозата за вземанията.
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
1. Установяването на вземане представлява действие, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
проверява наличието на задължението;
б)
определя или проверява действителността и размера на задължението;
в)
проверява условията, съгласно които задължението е изискуемо.
2. Собствените ресурси, предоставени на Комисията, както и всички вземания, които са определени като безспорни, ликвидни и изискуеми, се установяват чрез нареждане за събиране до счетоводителя, последвано от дебитно известие, изпратено на длъжника, като и двете се съставят от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
3. Недължимо платените суми се събират.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за установяването на вземанията, включително процедурата и оправдателните документи, както и на лихвата за забава.
Раздел 4
Разпореждане за събиране
Член 79
Разпореждане за събиране
1. Разпореждането за събиране представлява действие, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити дава указание на счетоводителя чрез издаване на нареждане за събиране да събере вземане, което е установено от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Институцията може официално да установи вземане по отношение на лица, различни от държавите-членки, чрез решение, което представлява изпълнително основание по смисъла на член 299 от ДФЕС.
Ако ефикасната и навременна защита на финансовите интереси на Съюза го налага, Комисията може също така, при извънредни обстоятелства, да приеме такова решение, което представлява изпълнително основание, в полза на други институции, по тяхно искане, по отношение на вземания, възникнали във връзка със служители, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно съставянето на нареждането за събиране.
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
1. Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране на вземания, надлежно съставени от отговорния разпоредител с бюджетни кредити. Счетоводителят полага необходимата грижа, за да гарантира, че Съюзът получава своите приходи, и следи за гарантиране на правата на Съюза.
Счетоводителят пристъпва към събиране на вземанията на Съюза чрез прихващане с насрещно вземане на всеки длъжник, който от своя страна има вземане към Съюза. Тези вземания трябва да бъдат безспорни, ликвидни и изискуеми.
2. Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и на пропорционалност. Решението за отказ се мотивира. Разпоредителят с бюджетни кредити може да делегира правото за вземане на решението за отказ.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да отмени установено вземане изцяло или частично. Частичното отменяне на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за начина на събиране на вземания, включително събиране чрез прихващане, процедура за събиране при отказ от доброволно плащане, удължаване на срока за плащане, събиране на глоби и други санкции, отказ от събиране на установено вземане и отмяна на установено вземане.
3. Държавите-членки носят отговорност на първо място за извършване на контрол и одити и за събиране на недължимо платени суми съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила. Доколкото държавите-членки откриват и коригират нередности по своя сметка, те се освобождават от финансови корекции от Комисията във връзка с тези нередности.
4. Комисията предприема финансови корекции по отношение на държавите-членки с цел изключване от финансиране от Съюза на разходите, които са в нарушение на приложимото право. Комисията определя финансовите корекции, които предприема, въз основа на установяването на сумите, които са изплатени недължимо, както и на финансовите последици за бюджета. Когато такива суми не може да бъдат установени точно, Комисията може да приложи корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
При определяне на размера на финансовата корекция Комисията взема предвид естеството на нарушението на приложимото право и доколко е сериозно то, както и финансовите последици за бюджета, включително в случай на недостатъци в системите за управление и контрол.
Критериите за установяване на финансовите корекции и приложимата процедура може да бъдат определени в специфичните за отделните сектори правила.
5. Методологията за прилагане на корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми се установява в съответствие със специфичните за отделните сектори правила с оглед да се даде възможност на Комисията да защити финансовите интереси на Съюза.
Член 81
Давностен срок
1. Без да се засягат разпоредбите на специалните актове и прилагането на Решение 2007/436/ЕО, Евратом, вземанията на Съюза към трети лица и вземанията на трети лица към Съюза подлежат на давностен срок от пет години.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за давностния срок.
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
При откриване на процедура по несъстоятелност вземанията на Съюза се ползват със същото преференциално третиране като вземания от същото естество, дължими на публични органи в държавите-членки, където се провеждат процедурите по събиране.
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
1. Сумите, постъпили от глоби, финансови санкции и други санкции, както и всички начислени лихви или други генерирани от тях приходи не се записват като бюджетни приходи, докато решенията за тяхното налагане може да бъдат отменени от Съда на Европейския съюз.
2. Посочените в параграф 1 суми се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през годината след изчерпването на всички правни средства за защита. Сумите, които трябва да бъдат възстановени на субекта, който ги е платил, след произнасяне на решение на Съда на Европейския съюз, не се записват като бюджетни приходи.
3. Параграф 1 не се прилага за решения по уравняване на сметки или финансови корекции.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сумите, получени под формата на глоби, санкции и начислени лихви.
ГЛАВА 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
1. Всеки разход се поема като задължение, утвърждава се, разрешава се и се изплаща.
2. Освен в случаите на бюджетни кредити, които може да бъдат изпълнени без основен акт в съответствие с член 54, параграф 2, първа алинея, буква д), поемането на задължение за разходи се предхожда от решение за финансиране, прието от институцията или от органите, на които институцията е делегирала правомощия.
3. В решението за финансиране, посочено в параграф 2, се определят преследваната цел, очакваните резултати, методът на изпълнение и общата сума. То съдържа също така описание на дейностите, които ще се финансират, размера на сумата, разпределена за всяка дейност, и примерен график на изпълнението.
В случай на непряко управление, в решението за финансиране се посочват също така субектът или лицето, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), критериите, използвани при избора на субекта или лицето и възложените му задачи.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за решенията за финансиране.
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
1. Поемането на бюджетно задължение представлява операцията по заделяне на бюджетните кредити, необходими за покриване на последващи плащания в изпълнение на правни задължения.
Правното задължение представлява действие, чрез което разпоредителят с бюджетни кредити поема или установява задължение за извършване на разход.
Бюджетните и правните задължения се приемат от един и същ разпоредител с бюджетни кредити, с изключение на надлежно обоснованите случаи, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете поети задължения, приемането на глобални задължения, правилото за един подпис и административните разходи, покривани с временни задължения.
3. Бюджетните задължения попадат в една от следните категории:
а)
индивидуални: бюджетното задължение е индивидуално, когато бенефициерът и размерът на разхода са известни;
б)
глобални: бюджетното задължение е глобално, когато най-малко един от елементите, необходими за установяване на индивидуалното задължение, е все още неизвестен;
в)
временни: бюджетното задължение е временно, когато е предназначено за покриване на разходите, посочени в член 170, или на обичайните административни разходи, при които размерът или крайните получатели на сумите не са окончателно известни.
4. Бюджетните задължения за дейности, които надхвърлят една финансова година, може да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски единствено когато това е предвидено в основния акт или когато се отнасят до административни разходи.
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
1. По отношение на всички мерки, които може да доведат до разходи за сметка на бюджета, отговорният разпоредител с бюджетни кредити първо поема бюджетно задължение, преди да сключи правно задължение с трети лица или да прехвърли средства към доверителен фонд въз основа на член 187.
2. Предвиденото в параграф 1 задължение за поемане на бюджетно задължение, преди да се поеме правно задължение, не се прилага по отношение на правните задължения, сключени вследствие на обявяване на кризисно положение в рамките на плана за непрекъснатост на дейността, в съответствие с процедурите, приети от Комисията или от всяка друга институция съгласно административната й автономия.
3. При операции за хуманитарна помощ, операции за гражданска защита и помощ за управление на кризи задължението, установено в параграф 1, не се прилага, ако ефикасното осъществяване на намесата на Съюза прави необходимо незабавното поемане от Съюза на правно задължение към трети лица и не е възможно предварително записване на конкретно бюджетно задължение. Бюджетното задължение се записва незабавно след поемането на правно задължение към трети лица.
4. При спазване на специалните разпоредби на дял IV на втора част, глобалните бюджетни задължения покриват всички разходи по съответните индивидуални правни задължения, сключени до 31 декември на година n + 1.
При спазване на член 85, параграф 4 и член 203, параграф 2, индивидуалните правни задължения, свързани с индивидуални или временни бюджетни задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на периодите, посочени в първа и втора алинея, неусвоеният остатък по такива бюджетни задължения се отменя от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Преди подписването му размерът на всяко индивидуално правно задължение, прието вследствие на глобално бюджетно задължение, се записва от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в бюджетните сметки и се осчетоводява към глобалното бюджетно задължение.
5. С изключение на случаите на разходи за персонала бюджетните и правните задължения, поети за дейности, които надхвърлят една финансова година, имат крайна дата на изпълнение, определена в съответствие с принципа на добро финансово управление.
Всички части от такива задължения, които не са били изпълнени шест месеца след тази дата, се отменят в съответствие с член 15.
Размерът на бюджетно задължение, отговарящо на правно задължение, за което не е извършено плащане по смисъла на член 90 в срок от две години след датата на подписването на правното задължение, се отменя освен когато сумата е свързана със случай, който е предмет на спор пред съд или арбитражен орган, или когато съществуват специални разпоредби, определени в специфични за сектора правила.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните и правните задължения, включително записването на индивидуални задължения.
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
1. Когато приема бюджетно задължение, отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
разходът е начислен в правилната бюджетна позиция;
б)
бюджетните кредити са налични;
в)
разходът е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички актове, приети съгласно Договорите и всеки друг регламент;
г)
е спазен принципът на добро финансово управление. Уместността на плащанията по предварително финансиране, техният размер и общият график на плащанията са пропорционални на планираната продължителност, напредъка по изпълнението и финансовите рискове във връзка с това предварително финансиране.
2. Когато регистрира правно задължение посредством физически или електронен подпис, разпоредителят с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
задължението е обезпечено със съответно поето бюджетно задължение;
б)
разходът е редовен и е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и с всички актове, приети в съответствие с Договорите и всеки друг регламент;
в)
е спазен принципът на добро финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за проверките, приложими за поемането на задължения.
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
1. Утвърждаване на разходи представлява действието, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
потвърждава наличието на право на кредитора;
б)
определя или проверява действителността и размера на вземането;
в)
проверява условията, съгласно които плащането е дължимо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за утвърждаването на разходи, включително предаване за плащане на разходи за персонал и за междинно плащане и плащане на остатъка по договори за възлагане на обществени поръчки и по безвъзмездни средства, резолюция „удостоверено вярно“ за плащания по предварително финансиране и формулярите на резолюциите „прието за плащане“ и „удостоверено вярно“.
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
1. Разрешаването на разход представлява действието, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити, след като провери наличността на бюджетните кредити, дава указание на счетоводителя, посредством издаване на платежно нареждане, да плати утвърдения от отговорния разпоредител с бюджетни кредити разход.
Когато се извършват периодични плащания във връзка с извършени услуги, включително наем, или доставка на стоки, и в зависимост от извършената от разпоредителя с бюджетни кредити оценка на риска, разпоредителят с бюджетни кредити може да нареди използването на системата за плащания незабавно инкасо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за разрешаването на разходи, включително установяването на задължителните реквизити на платежните нареждания и проверката на платежните нареждания от разпоредителя с бюджетни кредити.
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
1. Плащането се извършва при представяне на доказателство, че съответната дейност отговаря на разпоредбите на основния акт или на договора, и обхваща една или повече от следните операции:
а)
плащане на цялата дължима сума;
б)
плащане на дължимата сума по един от следните начини:
i)
предварително финансиране, което може да се раздели на няколко плащания след подписване на споразумението за делегиране, договора или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или след съобщаване на решението за отпускане на безвъзмездни средства;
ii)
едно или повече междинни плащания в замяна на частично изпълнение на дейността;
iii)
плащане на остатъка по дължимите суми, когато дейността е изпълнена изцяло.
2. В бюджетното счетоводство се прави разграничение между различните видове плащания, посочени в параграф 1, към момента на извършване на всяко плащане.
3. Счетоводните правила, посочени в член 152, включват правилата за изчистване на предварителното финансиране по сметките и за потвърждаване на допустимостта на разходите.
4. Плащанията по предварителното финансиране се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съобразно икономическото естество и графика на съответния проект.
Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити счита, че е неефикасно да изисква финансови отчети от бенефициерите и изпълнителите, той получава от тях във връзка с безвъзмездни средства или договори на стойност над 5 000 000 EUR информация относно кумулативните разходи поне веднъж годишно.
За целите на втора алинея се включват подходящи разпоредби в договорите, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за делегиране.
Настоящият параграф не засяга специалните правила, установени в дял IV на втора част.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете плащания и оправдателните документи.
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Плащането на разхода се извършва от счетоводителя в рамките на наличните средства.
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
1. Плащанията се извършват в следните срокове:
а)
90 календарни дни за споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, които включват технически услуги или дейности, които са особено сложни за оценяване и по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
б)
60 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
в)
30 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може временно да спира срока за плащане, когато:
а)
сумата по заявката за плащане не е дължима; или
б)
не са представени подходящите оправдателни документи.
Ако до знанието на отговорния разпоредител с бюджетни кредити достигне информация, която поставя под съмнение допустимостта на разхода, съдържащ се в заявка за плащане, той може временно да спре срока за плащането за да провери, включително чрез проверки на място,, че разходът наистина е допустим.
3. Съответните кредитори се уведомяват писмено за причините за спирането.
4. Когато продължителността на спирането надхвърля два месеца, кредиторът може да поиска решение на отговорния разпоредител с бюджетни кредити относно продължителността на спирането.
5. При изтичане на сроковете, определени в параграф 1, кредиторът има право на лихва освен по отношение на държавите-членки.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сроковете за плащания и относно определянето на обстоятелствата, при които кредиторите, които са получили плащане със закъснение, имат право да получат лихва за забава за сметка на реда, от който е платена главницата.
ГЛАВА 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
1. Когато приходните и разходните операции се управляват чрез компютърни системи, документите може да се подписват посредством компютъризирана или електронна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за електронното управление на операциите.
Член 94
Предаване на документи
При условие че съответните институции и държави-членки дадат предварителното си съгласие за това, предаването на документи между тях може да се извършва по електронен път.
Член 95
Електронно управление
1. При споделено управление целият официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва чрез средства, посочени в специфичните за отделните сектори правила. Тези правила предвиждат оперативна съвместимост на данните, които са събрани или получени и са предадени при управлението на бюджета.
2. Институциите и изпълнителните агенции, както и органите, посочени в член 208, установяват и прилагат единни стандарти за обмен на информация по електронен път с трети лица, участващи в процедури за възлагане на обществени поръчки и отпускане на безвъзмездни средства. В частност те изготвят и изпълняват във възможно най-голяма степен решения за предаване, съхранение и обработка на данни, предавани при процедури за отпускане на безвъзмездни средства и възлагане на обществени поръчки, като за тази цел въвеждат единна „зона за електронен обмен на данни“ за заявители, кандидати и оференти.
3. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета на редовни интервали за напредъка по прилагането на електронното управление.
ГЛАВА 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити обявява баз забавяне необходимостта да се представят доказателства и/или документация, тяхната форма и предварително определеното съдържание, както и, по целесъобразност, примерният график за приключване на процедурите за възлагане.
2. Когато поради явна техническа грешка от страна на заявителя или оферента или когато заявителят или оферентът не предаде доказателство или не даде декларация, комисията за оценка или, по целесъобразност, отговорният разпоредител с бюджетни кредити приканва, освен в надлежно обосновани случаи, заявителя или оферента да предостави липсващата информация или да изясни оправдателните документи. Информация или разяснения от този тип не може да изменят в значителна степен предложението или условията на офертата.
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Когато процедурен акт на разпоредител с бюджетни кредити засяга неблагоприятно правата на заявител или оферент, бенефициер или изпълнител, в него се посочват наличните средства за административно и/или съдебно обжалване на този акт.
По-конкретно се посочват естеството на средството за обжалване, органът или органите, пред които то може да бъде извършено, както и сроковете за упражняване на това право.
ГЛАВА 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
1. Във всяка институция се въвежда функция по вътрешен одит, която се изпълнява в съответствие с приложимите международни стандарти. Вътрешният одитор, назначен от институцията, се отчита пред нея за проверката на правилното действие на системите и процедурите за изпълнение на бюджета. Вътрешният одитор не може да действа като разпоредител с бюджетни кредити, нито като счетоводител.
2. За целите на вътрешния одит на ЕСВД ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, подлежат на правомощията за проверка на вътрешния одитор на Комисията по отношение на вторично делегираното им финансово управление.
Вътрешният одитор на Комисията действа и като вътрешен одитор на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД, при спазване на член 213.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за назначаването на вътрешния одитор.
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
1. Вътрешният одитор съветва своята институция относно справянето с рисковете, като издава независими становища относно качеството на системите за управление и контрол и като отправя препоръки за подобряване на условията за изпълнение на операциите и насърчаване на доброто финансово управление.
По-специално вътрешният одитор отговаря за:
а)
оценяване на пригодността и ефективността на системите за вътрешно управление и на работата на службите при осъществяването на политиките, програмите и дейностите в зависимост от свързаните с тях рискове;
б)
оценяване на ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол и одит, приложими за всяка операция по изпълнението на бюджета.
2. Вътрешният одитор изпълнява своите функции по отношение на всички дейности и служби на институцията. Той разполага с пълен и неограничен достъп до цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задължения, а ако е необходимо - и на място, включително в държавите-членки и в трети държави.
Вътрешният одитор взема предвид годишния отчет на разпоредителите с бюджетни кредити и всяка друга налична информация.
3. Вътрешният одитор докладва пред институцията за своите констатации и препоръки. Институцията осигурява предприемането на действия по препоръките от одитите. Вътрешният одитор също така представя на институцията годишен отчет за вътрешния одит, в който се посочват броят и видът на проведените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по отношение на тях.
4. Координатите за връзка с вътрешния одитор се предоставят на разположение на всяко физическо или юридическо лице, което участва в разходни операции, с цел поверително свързване с вътрешния одитор.
5. Всяка година институцията изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад, съдържащ обобщение на броя и вида на извършените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по тях.
6. Докладите и констатациите на вътрешния одитор, както и докладът на институцията, са достъпни за обществеността едва след като вътрешният одитор удостовери действията, предприети за тяхното изпълнение.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правомощията и функциите на вътрешния одитор.
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
1. Институцията определя специални правила, приложими за вътрешния одитор, с които се гарантира пълната му независимост при изпълнение на неговите задължения и се регламентира неговата отговорност.
Ако вътрешният одитор е член на персонала, той упражнява при пълна независимост изключителните си функции за осъществяване на одит и носи отговорността, предвидена в Правилника за длъжностните лица и в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за независимостта и отговорността на вътрешния одитор, включително правото на вътрешния одитор да сезира Съда на Европейския съюз.
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
1. Обществените поръчки са възмездни договори, сключени в писмена форма между един или повече икономически оператори и един или повече възложители по смисъла на членове 117 и 190, с цел да се получи срещу заплащане на цена, платена изцяло или частично от бюджета, доставката на движимо или недвижимо имущество, изпълнението на строителни работи или предоставянето на услуги.
Тези договори обхващат:
а)
поръчките за недвижими имоти;
б)
поръчките за доставки;
в)
поръчките за строителство;
г)
поръчките за услуги.
2. Рамковите споразумения са споразумения между един или повече икономически оператори и един или повече възложители, чиято цел е да се определят условията на договорите, които ще бъдат сключени през даден период, по-конкретно относно цените и, при необходимост, предвидените количества. Рамковите споразумения се уреждат от разпоредбите на настоящия дял във връзка с процедурата за възлагане на обществени поръчки, включително обявяването.
3. Освен в случаите по членове 106-109, настоящият дял не се прилага за безвъзмездните средства, нито за договорите за техническа помощ, сключени с ЕИБ или Европейския инвестиционен фонд.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за определението и обхвата на договорите за възлагане на обществени поръчки, включително рамковите споразумения и отделните договори.
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, финансирани изцяло или частично от бюджета, са в съответствие с принципите на прозрачност, пропорционалност, равно третиране и недопускане на дискриминация.
2. Всички договори за възлагане на обществени поръчки са обект на процедура, която се провежда при осигуряване на конкуренция на възможно най-широка основа, освен когато се използва процедурата на договаряне, посочена в член 104, параграф 1, буква г).
Възлагащите органи не може да използват рамкови споразумения неправомерно или по начин, имащ за своя цел или като резултат предотвратяването, ограничаването или нарушаването на конкуренцията.
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или член 190, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз от възложителите.
Обявленията за обществени поръчки се публикуват предварително, освен в случаите, посочени в член 104, параграф 2, и по отношение на обществените поръчки за услуги, обхванати от приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (17).
Публикуването на определена информация, след като обществената поръчка е вече възложена, може да отпадне, когато това би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би могло да наруши лоялната конкуренция помежду им.
2. Обществените поръчки на стойност под праговете, предвидени в член 118 или член 190, и обществените поръчки за услуги, посочени в приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО, се обявяват с подходящи средства.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията, приложими към обявяването на поръчки и публикуването на обявления.
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
1. Процедурите за възлагане на обществени поръчки се провеждат под една от следните форми:
а)
открита процедура;
б)
ограничена процедура;
в)
конкурси;
г)
процедура на договаряне;
д)
състезателен диалог.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение представляват интерес за две или повече институции, изпълнителни агенции или органи, посочени в членове 208 и 209, и когато има възможност за постигане на по-голяма ефикасност, съответните възложители се стремят да проведат процедурата за възлагане на обществена поръчка на междуинституционална основа.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение са необходими за осъществяването на съвместна дейност между институция и един или повече възложители от държави-членки, процедурата за възлагане на обществена поръчка може да бъде проведена съвместно от институцията и възложителите в определени случаи, които се посочват делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Процедура за възлагане на обществени поръчки може да бъде проведена съвместно с държави от ЕАСТ и със страни кандидатки за членство в Съюза, при условие че тази възможност е била предвидена изрично в двустранен или многостранен договор.
2. За поръчките, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или в член 190, прилагането на процедурата на договаряне се разрешава единствено в случаите, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете процедури за възлагане, съвместното възлагане, поръчките с ниска стойност и плащането по фактури.
Член 105
Съдържание на тръжната документация
В тръжната документация се дава пълно, ясно и точно описание на предмета на поръчката и се посочват критериите за отстраняване, подбор и възлагане, приложими за поръчката.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за съдържанието на тръжната документация, включително възможността и условията за преразглеждане на цените и техническите спецификации.
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
1. Кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедурите за възлагане на обществени поръчки, в случай че:
а)
са обявени в несъстоятелност или са в ликвидация, тяхната дейност е под разпореждане на съда, са сключили споразумение с кредиторите, са преустановили дейността си, са обект на производство по тези въпроси или се намират в аналогично положение в резултат на подобна процедура, предвидена в националните законови или подзаконови актове;
б)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени за престъпление по служба с влязла в сила присъда от компетентен орган на държава-членка;
в)
са признати за виновни за тежко нарушение при упражняване на професионалната си дейност, доказано с всякакви средства, които възложителят може да обоснове, включително с решения на ЕИБ и на международни организации;
г)
не са изпълнили своите задължения, свързани с плащането на вноски за социално осигуряване или плащането на данъци в съответствие с правните разпоредби на страната, в която са установени, или с тези на страната на възложителя, или с тези на страната, в която трябва да се изпълни поръчката;
д)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени с влязла в сила присъда за измама, корупция, участие в престъпна организация, изпиране на пари или всякаква друга незаконна дейност, ако тази незаконна дейност накърнява финансовите интереси на Съюза;
е)
са обект на административна санкция, посочена в член 109, параграф 1.
Букви а)-г) от първа алинея не се прилагат в случай на закупуване при особено изгодни условия на стоки от доставчик, който е в процес на окончателна ликвидация на своята дейност, или от синдици или ликвидатори по производство по несъстоятелност, чрез споразумение с кредиторите или друга подобна процедура съгласно националното законодателство.
Букви б) и д) от първа алинея не се прилагат, когато кандидатите или оферентите може да докажат, че са приети адекватни мерки по отношение на лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях, по отношение на които лица е издадено съдебното решение, посочено в буква б) или буква д) от първа алинея.
2. В случай на процедура на договаряне, когато по технически или художествени причини или по причини, свързани със защитата на изключителни права, поръчката може да бъде възложена само на конкретен икономически оператор, институцията може да реши да не отстрани този икономически оператор на посочените в параграф 1, първа алинея, букви а), в) и г) основания, ако това е наложително, за да се осигури непрекъснатостта на дейността на институцията. В такъв случай институцията надлежно мотивира решението си.
3. Кандидатите или оферентите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в параграф 1. При все това възложителят може да не изисква това удостоверяване при поръчки с много ниска стойност.
За целите на правилното прилагане на параграф 1, кандидатът или оферентът при поискване от възлагащия орган:
а)
когато кандидатът или оферентът е юридическо лице - да предостави информация за собствеността или управлението, контрола и правомощието за представителство на юридическото лице, както и да удостовери, че не се намира в някое от положенията, посочени в параграф 1;
б)
когато е предвидено подизпълнение - да удостовери, че подизпълнителят не се намира в някоя от ситуациите, посочени в параграф 1.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за:
а)
критериите за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки, в това число правилата относно незаконните дейности, представляващи основание за отстраняване;
б)
какви доказателства може да са достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване;
в)
срока на отстраняване. Това отстраняване не може да надхвърля 10 години.
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
1. Не се възлага поръчка на кандидати или оференти, които в хода на процедурата за възлагане на тази поръчка:
а)
се намират в положение на конфликт на интереси;
б)
са виновни за подаване на декларация с невярно съдържание при представянето на информацията, изискана от възложителя като условие за участие в процедурата за възлагане, или не са представили тази информация;
в)
се намират в някое от положенията за отстраняване от участие в процедурата за възлагане на поръчката, посочени в член 106, параграф 1.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за критериите за отстраняване, приложими в хода на процедурата за възлагане на обществени поръчки, и за определянето на доказателствата, които може да се считат за достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно срока на отстраняване.
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
1. Комисията създава и управлява централна база данни за отстраняванията. Тя съдържа подробна информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, член 109, параграф 1, първа алинея, буква б) и член 109, параграф 2, буква а). Посочената база данни е обща за институциите, изпълнителните агенции и органите, посочени в член 208. Европейският парламент и Съветът получават ежегодно информация за броя на новите случаи и за общия брой на случаите, въведени в базата данни.
2. Органите на държавите-членки и на третите държави, както и субектите, различни от посочените в параграф 1, които участват в изпълнението на бюджета в съответствие с членове 58 и 61, предоставят на отговорния разпоредител с бюджетни кредити информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответния оператор е увредило финансовите интереси на Съюза. Посоченият разпоредител с бюджетни кредити получава тази информация и възлага на счетоводителя да я въведе в базата данни.
Органите и субектите, посочени в първата алинея, имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на обществени поръчки, свързани с изпълнението на бюджета.
3. ЕЦБ, ЕИБ и Европейският инвестиционен фонд имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, за целите на защитата на средствата им и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на поръчки съгласно правилата им за възлагане на обществени поръчки.
Те изпращат на Комисията информацията за кандидатите и оферентите, които се намират в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответните оператори е увредило финансовите интереси на Съюза.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за централната база данни за отстраняванията, включително определянето на стандартни процедури и технически характеристики за управлението на базата данни.
5. На органи на трети държави може да бъде предоставен достъп само когато правилата, установени в член 9 на Регламент (ЕО) № 45/2001, са изпълнени и въз основа на оценка на всеки отделен случай.
Член 109
Административни и финансови санкции
1. Възложителят може да налага административни и/или финансови санкции на:
а)
изпълнителите, кандидатите или оферентите в случаите, посочени в член 107, параграф 1, буква б);
б)
изпълнителите, по отношение на които е установено, че са в съществено неизпълнение на задълженията си по поръчките, финансирани от бюджета.
Независимо от това, във всички случаи възложителят първо дава на заинтересованото лице възможност да представи своите забележки.
2. Санкциите, посочени в параграф 1, са пропорционални на значението на поръчката и на сериозността на неправомерните действия и може да включват:
а)
отстраняване на съответния кандидат или оферент, или изпълнител от поръчките и безвъзмездните средства, финансирани от бюджета, за максимален срок от десет години; и/или
б)
плащането на финансови санкции от кандидата или оферента, или изпълнителя в размер до стойността на тази поръчка.
3. С цел по-голяма степен на защита на финансовите интереси на Съюза, институциите може да вземат решение, в съответствие с принципа на пропорционалност, да публикуват своите решения за налагане на административните или финансовите санкции, посочени в параграф 1, след като процедурата съгласно параграф 1 е била напълно спазена.
При вземането на решението да се публикува решение за налагане на административни или финансови санкции, посочено в първа алинея, се отчитат по-специално сериозността на неправомерното поведение, включително неговото въздействие върху финансовите интереси и имиджа на Съюза, изминалото от нарушението време, продължителността и повтаряемостта на нарушението, наличието на умисъл или степента на небрежност на съответния субект и предприетите от него мерки за поправяне на положението.
Решението за публикуване се включва в решението за налагане на административните или финансовите санкции и изрично предвижда публикуването на решението за налагане на санкции или на резюме на това решение на интернет сайта на институцията.
С цел гарантиране на възпиращо въздействие публикуваното резюме включва името на отговорното за неправомерното поведение лице, кратко описание на това нарушение, съответната програма и срока на отстраняването и/или размера на финансовите санкции.
Решението се публикува, след като са били изчерпани правните средства за обжалване на решението или след изтичането на крайния срок за обжалване, като то остава на интернет сайта до края на срока на отстраняване или до 6 месеца след плащането на финансовите санкции, в случай че те са били единствената предприета мярка.
Когато са засегнати физически лица, решението за публикуване се взема при отчитане на правото на неприкосновеност на личния живот и при надлежно спазване на правата, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за различните административни и финансови санкции за оферентите или кандидатите, които са направили декларации с невярно съдържание, съществени грешки, нередности или измами, или тежко са нарушили договорните си задължения.
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
1. Поръчките се възлагат въз основа на критерии за възлагане, приложими за съдържанието на офертите, след като се провери способността на икономическите оператори, които не са отстранени от участие съгласно членове 106 и 107 и член 109, параграф 2, буква а), въз основа на критериите за подбор, съдържащи се в документите относно процедурата за възлагане на поръчката.
2. Поръчките се възлагат чрез процедурата за автоматично възлагане или чрез процедурата за възлагане на оферента, представил икономически най-изгодната оферта.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определянето на критериите за подбор и критериите за възлагане. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно документите, доказващи икономическия и финансов капацитет и доказателствата за технически и професионален капацитет, както и подробни правила относно електронните търгове и офертите с необичайно ниска стойност.
Член 111
Представяне на оферти
1. Организацията на представянето на офертите гарантира наличието на истинска конкуренция, както и поверителността на съдържанието на офертите до едновременното им отваряне.
2. Комисията гарантира чрез подходящи средства и при условията на член 95, че оферентите може да въвеждат съдържанието на офертите и евентуални подкрепящи доказателства в електронен формат („електронно възлагане на обществени поръчки“).
Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за напредъка по изпълнението на настоящата разпоредба в срок 28 октомври 2014 г. и на редовни интервали след това.
3. Ако бъде счетено за уместно и пропорционално, възложителят може да изиска от оферентите да предоставят предварително обезпечение като гаранция, че представените оферти няма да бъдат оттеглени.
4. С изключение на поръчките с ниска стойност, посочени в член 104, параграф 3, заявленията и офертите се отварят от комисия по отварянето, назначена за тази цел. Всички оферти или заявления, които са обявени от комисията като неотговарящи на посочените условия, се отхвърлят.
5. Всички заявления за участие или оферти, обявени от комисията по отварянето за отговарящи на определените условия, се оценяват въз основа на критериите, предвидени в документите относно процедурата за възлагане на поръчката, за да се предложи на възложителя да възложи поръчката или да организира електронен търг.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за представянето на оферти и установяването на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие, сроковете за достъп до тръжната документация и сроковете при спешни случаи. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно различните методи на комуникация и подробните правила относно възможността за тръжна гаранция, отварянето на офертите, заявленията за участие и комисията за оценка на офертите и заявленията за участие.
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
1. Докато процедурата за възлагане на обществена процедура е в ход, всички контакти между възложителя и кандидатите или оферентите трябва да отговарят на условия, които гарантират прозрачност и равно третиране. Те не може да водят до изменения в условията на поръчката или в условията на първоначално подадената оферта.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципите на равно третиране и на прозрачност. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно позволените контакти между възложителите и оферентите по време на процедурата на възлагане на поръчката, минималните изисквания за протокола от оценката и минималната информация във връзка с решението на възложителя.
Член 113
Решение за възлагане
1. Разпоредителят с бюджетни кредити решава на кого да се възложи поръчката съгласно критериите за подбор и възлагане, определени предварително в документите относно процедурата за възлагане на поръчката и в правилата за възлагане на обществени поръчки.
2. Възложителят уведомява всички кандидати или оференти, чиито заявления или оферти са отхвърлени, за основанията, на които е взето решението и за продължителността на периода на изчакване, посочен в член 118, параграф 2. Възложителят уведомява всички оференти, които изпълняват критериите за отстраняване и за подбор и които подадат писмено запитване, за характеристиките и сравнителните предимства на спечелилата оферта и за името на оферента, на когото се възлага поръчката.
Въпреки това не е необходимо да се оповестяват определени подробности, когато оповестяването би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би нарушило лоялната конкуренция между тези предприятия.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за решението за възлагане и подписването и изпълнението на договора.
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Преди да се подпише договорът, възложителят може да се откаже от поръчката или да отмени процедурата за възлагането, без кандидатите или оферентите да имат право на обезщетение.
Решението се мотивира и се свежда до знанието на кандидатите или оферентите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за отмяната на процедурата за възлагане на поръчки.
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Освен в случай на поръчки с ниска стойност, ако счете за уместно и пропорционално, възложителят може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изисква от изпълнителите да предоставят гаранция с цел:
а)
да се осигури пълното изпълнение на поръчката или
б)
да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила, включително критериите за анализ на риска, за гаранциите, изисквани от изпълнителите.
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
1. Когато се установи, че процедурата за възлагане на поръчката е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително и отмяна на процедурата.
Когато след възлагането на поръчката се окаже, че процедурата за възлагане или изпълнението на поръчката са опорочени поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата, да не сключи договора, да спре временно неговото изпълнениеръчката или при необходимост да прекрати договора.
Когато тези грешки, нередности или измами се дължат на изпълнителя, възложителят може също така да откаже да извърши плащанията, да събере вече изплатените суми или да прекрати всички договори, сключени с този изпълнител, пропорционално на сериозността на грешките, нередностите или измамите.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за спирането на изпълнението на договора в случай на грешки, нередности и измами.
ГЛАВА 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
1. Институциите се считат за възложители, когато възлагат поръчки за свои нужди. Те делегират в съответствие с член 65 правомощията, необходими за упражняване на функциите на възложител.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за делегирането на функциите на възложител, включително установяването на подходящото равнище за изчисляването на праговете.
Член 118
Приложими прагове
1. При спазване на дял IV на втора част, в Директива 2004/18/ЕО са предвидени праговете, които определят:
а)
условията за публикуване, посочени в член 103;
б)
избора на процедурите, посочени в член 104, параграф 1;
в)
съответните срокове.
2. При спазване на изключенията и условията, определени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, при поръчки, попадащи в приложното поле на Директива 2004/18/ЕО, възложителят не подписва договор или рамково споразумение със спечелилия поръчката оферент до изтичането на период на изчакване.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за приложимите прагове, отделните договори и договорите, включващи обособени позиции, оценката на стойността на определени договори и периода на изчакване преди подписването на договора.
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички физически и юридически лица, попадащи в обхвата на Договорите, и всички физически и юридически лица от трета държава, която е сключила със Съюза специално споразумение в областта на обществените поръчки, при условията, предвидени в това споразумение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила по отношение на доказателствата за право на участие в обществени поръчки.
2. OLAF упражнява правомощията, предоставени на Комисията с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (18), да извършва проверките и контрола на място в държавите-членки и, в съответствие със споразуменията за сътрудничество и взаимопомощ, които са в сила, в трети държави и в помещенията на международни организации.
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
Когато се прилага Многостранното споразумение относно обществените поръчки, сключено в рамките на Световната търговска организация, процедурите за възлагане на обществени поръчки са отворени и за граждани на държавите, които са ратифицирали посоченото споразумение, при условията, предвидени в него.
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
ГЛАВА 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства представляват преки финансови помощи, отпускани безвъзмездно от бюджета, с цел финансиране на:
а)
дейност, предназначена да подпомогне постигането на цел на политиката на Съюза;
б)
функционирането на орган, който преследва цел от общ интерес на Съюза или има цел, съставляваща част от политика на Съюза и подкрепяща такава политика („безвъзмездни средства за оперативни разходи“).
Безвъзмездните средства се предвиждат или в писмено споразумение, или в решение на Комисията, за което бенефициерът на безвъзмездни средства се уведомява.
Комисията може да установи защитена електронна система за връзка с бенефициерите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробното уточняване на обхвата на безвъзмездните средства и относно правилата, определящи дали трябва да се използват споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробностите по отношение на електронната система за връзка, включително условията, при които да се считат за оригинали и да бъдат подписани документи, представени с помощта на тези системи, включително споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, и използването на рамкови партньорства.
2. Не представляват безвъзмездни средства по смисъла на настоящия дял:
а)
разходите за членовете и служителите на институциите и вноските за Европейските училища;
б)
обществените поръчки, посочени в член 101, помощите, изплатени като макрофинансово подпомагане, и бюджетното подпомагане;
в)
финансовите инструменти, както и акционерните или дяловите участия в международни финансови институции, като например Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), или специализираните органи на Съюза, като например Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ);
г)
вноските, изплащани от Съюза за участие в органи, в които той членува;
д)
разходите, изпълнявани в режим на споделено управление и непряко управление по смисъла на членове 58, 59 и 60, освен ако не е предвидено друго във финансовите правила, приложими за бюджета на субектите или лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в) или в споразуменията за възлагане;
е)
вноските за изпълнителните агенции, посочени в член 62, изплащани по силата на акта за учредяването на всяка от агенциите;
ж)
разходите във връзка с риболовните пазари, посочени в член 3, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (19);
з)
възстановяването на пътни и дневни разходи, направени от лица, поканени или упълномощени от институциите, или, когато е уместно, всякакви други обезщетения, изплатени на тези лица;
и)
присъдените на конкурси награди, по отношение на които се прилага дял VII на първа част.
3. Отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси се считат за безвъзмездни средства, ако не са комбинирани в една-единствена мярка с финансовите инструменти, посочени в дял VIII на първа част.
Разпоредбите на настоящия дял се прилагат към тези отстъпки и субсидии, с изключение на:
а)
принципа на съфинансиране, установен в член 125, параграф 3;
б)
принципа на недопускане на печалба, установен в член 125, параграф 4;
в)
за дейности, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или генерирането на приход, оценката на финансовия капацитет на заявителя, посочена в член 132, параграф 1;
4. Всяка институция може да предоставя безвъзмездни средства за комуникационни дейности, когато, поради надлежно обосновани причини, използването на процедури за възлагане на обществени поръчки не е подходящо.
Член 122
Бенефициери
1. Когато няколко субекта отговарят на критериите за получаване на безвъзмездни средства и заедно формират един субект, този субект може да бъде третиран като единствен бенефициер, включително когато субектът е създаден специално за целите на изпълнение на дейността, която подлежи на финансиране с безвъзмездните средства.
2. За целите на настоящия дял следните субекти се считат за субекти, свързани с бенефициера:
а)
субекти, формиращи бенефициера в съответствие с параграф 1;
б)
субекти, които отговарят на критериите за допустимост и които не са в никое от положенията, посочени в член 131, параграф 4, и които имат връзка с бенефициера, по-специално правна връзка или връзка посредством собствения капитал, която не е ограничена нито до дейността, нито е създадена с единствената цел на нейното изпълнение.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно минималното съдържание на споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства, в частност, когато безвъзмездните средства се отпускат на няколко субекта, конкретните задължения на координатора, по целесъобразност, и на другите бенефициери, приложимият режим на отговорност и условията за добавяне или отстраняване на бенефициер.
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства може да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 126;
б)
възстановяване въз основа на единичните разходи;
в)
еднократни суми;
г)
финансиране с единна ставка;
д)
комбинация от формите, посочени в букви а)-г).
2. При определяне на подходящата форма на безвъзмездни средства се отчитат в максимално възможна степен интересите и счетоводните методи на потенциалните бенефициери.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно правилата за различните форми на безвъзмездните средства, включително безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Без да се засягат разпоредбите на основния акт, използването на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка се разрешава с решение на Комисията, гарантиращо зачитане на принципа на равно третиране на бенефициерите за една и съща категория дейности или работни програми.
Когато максималната сума на безвъзмездните средства не надвишава сумата на безвъзмездни средства с ниска стойност, разрешението може да бъде дадено от компетентния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Разрешението е подкрепено най-малко от следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране с оглед на естеството на подкрепяните дейности или работни програми, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими съгласно приложимите правила на Съюза разходи;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на принципите за недопускане на печалба и за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране на разходи. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. Когато бъде разрешено използване на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да оцени съответствието на тези практики с посочените в параграф 2 условия предварително или чрез подходяща стратегия за последващ контрол.
Ако съответствието на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите с условията, посочени в параграф 2, е установено предварително, размерът на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, определен чрез прилагане на тези практики, не се подлага на последващи проверки.
Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да счете, че обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите съответстват на условията, посочени в параграф 2, ако те се приемат от националните органи по сравними схеми за финансиране.
4. В решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се разреши или да се наложи финансиране под формата на единни ставки на косвените разходи на бенефициера в размер до 7 % от общите допустими преки разходи за дейността, освен когато бенефициерът получава безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от бюджета. Максималният размер от 7 % може да бъде надвишен въз основа на мотивирано решение на Комисията.
5. Собствениците на МСП и други физически лица, които не получават заплата, може да обявят допустими разходи за персонал за работата, извършена по дейност или работна програма, въз основа на единични разходи, определени посредством решение на Комисията.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка.
ГЛАВА 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства се отпускат съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.
2. Без да се засяга член 130, не се допуска кумулиране или отпускане със задна дата на безвъзмездните средства.
3. Безвъзмездните средства включват съфинансиране, без да се засягат специалните правила, определени в дял IV на втора част.
Освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго, статутът и финансирането на политическите партии на европейско равнище са установени в Регламент (ЕО) № 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (20).
4. Безвъзмездните средства не може да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на дейността или на работната програма на бенефициера („принцип на недопускане на печалба“).
Първата алинея не се прилага по отношение на:
а)
дейностите, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или дейностите, които генерират приход, за да се гарантира тяхната непрекъснатост след периода на финансиране от Съюза, предвиден в решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
стипендиите за образование, изследователска дейност или професионално обучение, отпуснати на физически лица.
в)
друга пряка помощ, изплатена на най-нуждаещи се физически лица, като безработни лица и бежанци;
г)
безвъзмездните средства въз основа на единна ставка и/или еднократни суми и/ или единични разходи, когато те отговарят на условията по член 124, параграф 2;
д)
безвъзмездните средства с ниска стойност.
Когато се реализира печалба, Комисията има право да извърши събиране на процент от печалбата, който отговаря на вноската на Съюза за допустимите разходи, действително извършени от бенефициера за изпълнение на дейността или работната програма.
5. За целите на настоящия дял печалбата се определя като излишъкът на приходите спрямо допустимите разходи, направени от бенефициера, когато се прави заявката за плащане на остатъка.
Приходите, посочени в първа алинея, се ограничават до дохода, генериран от дейността или работната програма, както и целевите финансови вноски от донори за финансирането на допустимите разходи.
В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, сумите, предвидени за натрупване на резерви, не се вземат предвид за целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба.
6. Ако политическа партия на равнището на Съюза реализира излишък на приходите спрямо разходите в края на финансова година, за която е получила безвъзмездни средства за оперативни разходи, чрез дерогация от установения в параграф 4 принцип за недопускане на печалба част от този излишък в размер до 25 % от общите приходи за посочената година може да бъде пренесена за следващата година, при условие че се използва преди края на първото тримесечие на тази следваща година.
За целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба не се вземат предвид собствените средства, по-специално даренията и приходите от членски внос, натрупани при годишната дейност на политическа партия на равнището на Съюза, които надвишават 15 % от поеманите от бенефициера допустими разходи.
Втора алинея не се прилага, ако финансовите резерви на политическа партия на равнището на Съюза надвишават 100 % от средните й годишни приходи.
7. На Европейската инвестиционна банка или ЕИБ може да бъдат отпуснати, без покани за представяне на предложения, безвъзмездни средства за дейности, свързани с предоставянето на техническа помощ. В такива случаи член 131, параграфи 2-5 и член 132, параграф 1 не се прилагат.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210за допълване на общите принципи, приложими за безвъзмездните средства, включително принципа за недопускане на печалба и принципа на съфинансиране. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определението за техническа помощ.
Член 126
Допустими разходи
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като абсолютна стойност, който се определя въз основа на прогнозните допустими разходи.
Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са действително направени от бенефициера на безвъзмездни средства разходи, които отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
направени са през периода на осъществяване на дейността или работната програма, с изключение на разходите във връзка с окончателните отчети и одиторските заверки;
б)
посочени са в прогнозния общ бюджет за дейността или работната програма;
в)
необходими са за изпълнението на дейността или работната програма, за които се отпускат безвъзмездните средства;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти на държавата, в която бенефициерът е установен, и в съответствие с неговите обичайни практики за определяне и анализ на разходите;
д)
отговарят на разпоредбите на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са приемливи, обосновани и отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
3. Поканите за представяне на предложения посочват категориите разходи, считани за допустими за финансиране от Съюза.
Без да се засяга основният акт и в допълнение към параграф 2, следните категории разходи се считат за допустими, ако отговорния разпоредител с бюджетни кредити ги е посочил като такива в поканата за представяне на предложения:
а)
разходи за гаранция за предварителното финансиране, представена от бенефициера на безвъзмездните средства, когато такава гаранция е изискана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съгласно член 134, параграф 1;
б)
разходи за външни одити, когато такива одити са изискани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в подкрепа на исканията за плащане;
в)
данък добавена стойност („ДДС“), когато не е възстановим по приложимото национално законодателство за ДДС и е платен от бенефициер, различен от данъчно незадължено лице, както е определено в член 13, параграф 1, първа алинея от Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (21);
г)
разходи за амортизация, при условие че те са действително направени от бенефициера;
д)
разходи за заплати на персонала от националните администрации, до размера, в който те съответстват на разходите за дейности, които съответните обществени органи не биха извършили, ако въпросният проект не е бил започнат.
4. Разходите, направени от субекти, свързани с бенефициера, както е описано в член 122, може да се приемат за допустими от отговорния разпоредител с бюджетни кредити по поканата за представяне на предложения. В този случай се прилагат едновременно следните условия:
а)
съответните субекти са посочени в споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
съответните субекти изпълняват правилата, приложими за бенефициера съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства по отношение на допустимостта на разходите и правата на Комисията, OLAF и Сметната палата за провеждане на проверки и одити.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно допълнителни уточнения във връзка с допустимите разходи.
Член 127
Съфинансиране в натура
1. Съфинансирането под формата на вноски в натура не се взема предвид за целите на изчисляването на печалбата, генерирана от безвъзмездните средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да приеме вноски в натура като съфинансиране, ако прецени, че е необходимо или целесъобразно. Когато съфинансирането в натура се предлага в подкрепа на безвъзмездни средства с ниска стойност и отговорният разпоредител с бюджетни кредити е решил да го откаже, той обосновава защо това е ненужно или нецелесъобразно.
Тези вноски не надвишават:
а)
размера на фактически извършените разходи от трети лица, надлежно удостоверени от счетоводна документация;
б)
или, при липса на подобни документи, разходите, които съответстват на общоприетите разходи на въпросния пазар.
Вноските в натура се представят отделно в прогнозния бюджет, така че да се отразят общите средства, заделени за тази дейност. Единичната стойност на тези вноски се оценява в предварителния бюджет и не подлежи на по-нататъшна промяна.
Вноските в натура зачитат националните правила в данъчната област и в областта на социалната сигурност.
Член 128
Прозрачност
1. Безвъзмездните средства са предмет на работна програма, която се публикува, преди да започне изпълнението й.
Тази работна програма се изпълнява чрез публикуването на покани за представяне на предложения, освен в надлежно обосновани извънредни случаи на спешност или когато характеристиките на бенефициера или на дейността го налагат като единствена възможност за определена дейност, или когато бенефициерът е посочен в основен акт.
Първата алинея не се прилага за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита или операции за предоставяне на хуманитарна помощ.
2. В поканите за представяне на предложения се посочва планираната дата, до която всички заявители ще бъдат информирани за резултатите от оценката на техните заявления и индикативната дата за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
Тези дати се определят въз основа на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от оценката на техните заявления - максимум шест месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за такива решения - максимум три месеца, считано от датата на информиране на успешните заявители.
Тези срокове може да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид времето, необходимо за съобразяване със специфичните процедури, които могат да бъдат изисквани в основния акт в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (22) и може да бъдат надхвърлени в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално за сложни дейности, когато е налице голям брой предложения или закъснения по вина на заявителите.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити докладва в годишния си отчет за дейността за средната продължителност на сроковете, използвани за информиране на заявителите, за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на надхвърляне на сроковете, посочени във втората алинея, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити посочва причините за това и ако липсва надлежна обосновка в съответствие с трета алинея, предлага коригиращо действие.
3. Всички безвъзмездни средства, отпуснати през финансовата година, се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за изискванията за работната програма, съдържанието на поканите за представяне на предложения, изключенията от тези покани, информацията за заявителите и последващото публикуване.
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
1. Всяка дейност може да води до отпускането само на една сума безвъзмездни средства от бюджета за един бенефициер, освен ако е разрешено друго в съответните основни актове.
На един бенефициер може да бъде отпусната само една сума безвъзмездни средства за оперативни разходи от бюджета за финансовата година.
Заявителят незабавно информира разпоредителите с бюджетни кредити за всякакви многократни заявления и многократни плащания на безвъзмездни средства, свързани с една и съща дейност или с една и съща работна програма.
При никакви обстоятелства едни и същи разходи не може да се финансират два пъти от бюджета.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципа на некумулативно отпускане на безвъзмездни средства.
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
1. Безвъзмездни средства може да бъдат отпуснати за дейност, която вече е започнала, ако заявителят може да обоснове необходимостта от започване на дейността преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или преди уведомлението за решението за отпускане на безвъзмездни средства.
В такива случаи допустимите за финансиране разходи не предхождат датата на подаване на заявлението за безвъзмездни средства, освен в надлежно обосновани извънредни случаи, предвидени в основния акт, или в случай на изключителна спешност за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита и операции за хуманитарна помощ или в ситуации на предстояща или непосредствена опасност, която заплашва да ескалира във въоръжен конфликт или да дестабилизира дадена държава, когато включването на Съюза на ранен етап би било от голямо значение за предотвратяване на конфликта.
Безвъзмездни средства не може да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени дейности.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила относно принципа за неотпускането на безвъзмездни средства със задна дата.
2. В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се подписва или решението за отпускане на безвъзмездни средства се обявява в срок от шест месеца след началото на бюджетната година на бенефициера. Допустимите за финансиране разходи не може да бъдат направени преди подаването на заявлението или преди началото на финансовата година на бенефициера.
ГЛАВА 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
1. Заявленията за безвъзмездни средства се представят в писмена форма, включително, по целесъобразност, в защитен електронен формат.
Когато счита това за осъществимо, Комисията предоставя възможността за подаване на заявления за безвъзмездни средства онлайн.
2. Заявленията за безвъзмездни средства са допустими, ако са подадени от следните лица:
а)
юридически лица; или
б)
физически лица, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя.
За целите на първа алинея, буква а) заявленията за безвъзмездни средства може да бъдат допустими, ако са подадени от субекти, които нямат правосубектност съгласно приложимото национално право, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от името на субекта и предоставят гаранции за защитата на финансовите интереси на Съюза, които са равностойни на гаранциите, предоставени от юридическите лица.
3. В заявлението се посочва правният статут на заявителя и се показва неговият финансов и оперативен капацитет да изпълни предложената дейност или работна програма.
За целта заявителят подава клетвена декларация и - освен ако безвъзмездните средства не са с ниска стойност, всички оправдателни документи, изисквани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценка на риска. Предварително изискуемите документи се посочват в поканата за представяне на предложения.
Проверката на финансовия капацитет не се прилага към физически лица стипендианти, към физически лица, които са сред най-нуждаещите се и получават пряка помощ, към публични органи или към международни организации. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от оценка на риска, да отмени задължението за проверка на оперативния капацитет на публични органи или международни организации.
4. Член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109 се прилагат и по отношение на заявителите за безвъзмездни средства. Заявителите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в тези членове. Въпреки това, отговорният разпоредител с бюджетни кредити не изисква това удостоверяване:
а)
за безвъзмездни средства с ниска стойност;
б)
когато такова удостоверение е предоставено наскоро в рамките на друга процедура за отпускане.
5. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да налага на заявителите административни и финансови санкции, които са ефективни, пропорционални и възпиращи, при условията на член 109.
Тези санкции може да се налагат също и на бенефициери, които в момента на представяне на заявлението или по време на изпълнението на безвъзмездните средства са представили декларации с невярно съдържание при предоставянето на информацията, изисквана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити, или не са предоставили тази информация.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за организацията, свързана със заявленията за безвъзмездни средства, доказателствата за непопадане в положение за отстраняване, заявителите без юридическа правосубектност, юридическите лица, формиращи един заявител, финансовите и административните санкции, критериите за допустимост и безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Критериите за подбор, обявени предварително в поканата за оферти трябва да дават възможност за оценка на способността на заявителя да осъществи предложената дейност или работна програма.
2. Критериите за отпускане на безвъзмездни средства, обявени предварително в поканата за представяне на предложения, дават възможност да се оцени качеството на представените предложения спрямо набелязаните цели и приоритети.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за критериите за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 133
Процедура за оценяване
1. Предложенията се оценяват въз основа на предварително обявени критерии за подбор и за отпускане на средствата, за да се определят предложенията, които може да бъдат финансирани.
2. След това въз основа на оценката, предвидена в параграф 1, отговорният разпоредител с бюджетни кредити съставя списък на одобрените бенефициери и суми.
3. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира писмено заявителите за решенията по техните заявления. В случай че заявената сума не е отпусната, съответната институция посочва основанията за отхвърляне на заявлението, с конкретно позоваване на критериите за подбор и отпускане на средствата.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за оценката и отпускането на безвъзмездните средства и информирането на заявителите.
ГЛАВА 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
1. Ако счете за уместно и пропорционално, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изиска от бенефициера да предостави предварително гаранция с цел да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
2. Независимо от параграф 1 не се изискват гаранции в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за гаранцията за предварителното финансиране.
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
1. Размерът на безвъзмездните средства става окончателен едва след като отговорният разпоредител с бюджетни кредити приеме окончателните доклади и отчети, без това да засяга последващите проверки от съответната институция, които се извършват своевременно.
2. Ако се установи, че процедурата за отпускане на безвъзмездните средства е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, отговорният разпоредител с бюджетни кредити спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително отмяна на процедурата. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира незабавно OLAF за предполагаемите случаи на измама.
3. Ако след отпускане на безвъзмездните средства бъде установено, че процедурата по отпускането или усвояването на безвъзмездните средства са опорочени от съществени грешки, нередности, измами или неизпълнение на задължения, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата и при условия че на заявителя или бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки:
а)
да откаже да сключи споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или да откаже да изпрати уведомление за решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
да спре временно изпълнението на безвъзмездните средства; или
в)
по целесъобразност да прекрати споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства.
4. Когато такива грешки, нередности или измами се дължат на бенефициера или бенефициерът не изпълни задълженията си по споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере суми, изплатени недължимо съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите или измамите или на неизпълнението на задълженията, при условие че на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
5. Когато при контрола или одитите се установят системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които се дължат на бенефициера и имат съществени последици за повече от една безвъзмездна помощ, отпусната на този бенефициер при сходни условия, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да преустанови временно изпълнението на всички засегнати безвъзмездни средства или по целесъобразност да прекрати съответните споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства с въпросния бенефициер, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите, измамите или неизпълнението на задълженията, след като на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
След провеждане на процедура по преглед на доказателствата отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере сумите, изплатени недължимо по всички безвъзмездни средства, засегнати от посочените в първата алинея системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които може да бъдат одитирани съгласно споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
6. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити определя сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, когато е възможно и практически осъществимо, на основата на разходите, които са недължимо декларирани като допустими за всяка съответна безвъзмездна помощ, след приемане на преразгледаните финансови обосновки, представени от бенефициера.
7. Когато не е възможно или практически осъществимо да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ, сумите, които трябва да бъдат приспаднати или събрани, може да се определят чрез екстраполиране на процента намаление или събиране, който се прилага по отношение на безвъзмездни средства, за които е било доказано наличието на системни или повтарящи се грешки или нередности, а когато недопустимите разходи не може да служат като основа за определяне на сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, чрез прилагането на единна ставка, при спазване на принципа на пропорционалност. На бенефициера се дава възможност да представи своите забележки относно метода на екстраполиране или приложимата единна ставка и да предложи надлежно обоснован алтернативен метод или ставка преди намалението или събирането.
8. Комисията гарантира равно третиране на бенефициерите по дадена програма, по-специално когато тя се изпълнява от няколко отговорни разпоредители с бюджетни кредити.
На бенефициерите се предоставя информация за начините на оспорване на решенията, взети съгласно параграфи 3, 4, 5, 6 и б7 от настоящия член, в съответствие с член 97.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за плащането на безвъзмездните средства и контрола, включително правила относно оправдателните документи и спирането и намаляването на безвъзмездните средства.
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
1. Бенефициерите съхраняват документация, оправдателни документи, статистически данни и други записи във връзка с отпуснати безвъзмездни средства за период от пет години след плащането на остатъка и за период от три години в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
2. Документация във връзка с одити, обжалвания, съдебни дела или подадени искове за вземания, възникнали от изпълнението на проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни дела или искове.
ГЛАВА 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
1. Когато изпълнението на дейност или на работна програма изисква предоставянето на финансова подкрепа на трети лица, бенефициерът може да предостави такава финансова подкрепа, при условие че са спазени следните условия:
а)
преди да отпусне безвъзмездните средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити е проверил, че бенефициерът дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите, дължими на Комисията;
б)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка;
в)
съответните суми са малки, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основна цел на дейността.
2. Във всяко решение или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда изрично правото на Комисията и на Сметната палата да упражняват правомощията си на контрол по отношение на документи, помещения и информация, включително съхраняваната на електронни носители, спрямо всички трети лица, които са получили средства на Съюза.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила във връзка с договорите за изпълнение и финансовата подкрепа за трети лица.
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
1. Наградите се дават при спазване на принципите на прозрачност и равно третиране. Наградите насърчават постигането на целите на политиките на Съюза.
2. За тази цел наградите са предмет на работна програма, която се публикува преди да започне нейното изпълнение. Работната програма се изпълнява чрез обявяване на конкурси.
Конкурсите за награди с единична стойност 1 000 000 EUR или повече може да се публикуват само ако са предвидени в справките или друг съответен документ, посочен в член 38, параграф 3, буква д).
В правилата на конкурса се определят най-малко условията за участие, в това число критериите за изключване съгласно член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109, критериите за присъждане, размерът на наградата и условията на плащане.
Наградите не може да се присъждат пряко без конкурс и се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
3. Участията в конкурси се оценяват от орган от експерти въз основа на публикуваните конкурсни правила.
Наградите се присъждат след това от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценката на органа от експерти, които имат свободата да решат дали да препоръчат присъждането на награди в зависимост от направената от тях оценка на качеството на участващите проекти.
4. Размерът на наградата не се обвързва с извършените от победителя разходи.
5. Когато изпълнението на дадено действие или работна програма изисква присъждането на награди на трети лица от бенефициер на безвъзмездни средства на Съюза, бенефициерът може да присъжда такива награди, при условие че минималното съдържание на правилата на конкурса, посочени в параграф 2, е строго определено в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, без възможности за действия по собствена преценка.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за наградите, включително програмиране, правила на конкурса, последващо публикуване, оценка, информация и уведомяване на победителите.
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
1. Финансовите инструменти се разрешават с основен акт.
Без да се засяга първата алинея, финансови инструменти може да бъдат създавани, в надлежно обосновани случаи, без да се разрешават с основен акт, при условие че тези инструменти са включени в бюджета в съответствие с член 49, параграф 1, буква д).
2. Когато помощта на Съюза се предоставя чрез финансови инструменти и комбинирано в една единна мярка с елементите, които са пряко свързани с финансовите инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническата помощ, отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси, за всички елементи на тази мярка се прилага настоящият дял.
3. Когато финансовите инструменти са комбинирани с безвъзмездни средства, които се финансират от бюджета по дял VI на първа част за елементи, които не са пряко свързани с финансовите инструменти, се водят отделни записи за всеки източник на финансиране.
4. Комисията може да изпълнява финансовите инструменти чрез пряко управление или чрез непряко управление, според предвиденото в основния акт, чрез възлагане на задачи по изпълнението на субектите съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi).
Когато изпълняват финансови инструменти, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi), може допълнително да възложат, на своя отговорност, част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират, че финансовите посредници отговарят на критериите, посочени в член 140, параграфи 1, 3 и 5. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
Комисията продължава да носи отговорност за съответствието на рамката за изпълнение за финансовите инструменти с принципа на доброто финансово управление и подкрепя постигането в срок на определените цели на политиките, с измерими постижения и резултати. Комисията носи отговорност за изпълнението на финансовите инструменти, без да се засяга правната и договорната отговорност на субектите, на които е възложено изпълнението, в съответствие с приложимото право.
5. Когато финансовите инструменти се изпълняват чрез споделено управление с държавите-членки, приложимите спрямо тези инструменти разпоредби, включително правилата за вноските за финансовите инструменти, управлявани пряко или непряко в съответствие с настоящия дял, се определят в регламентите, посочени в член 175.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовите инструменти, включително избора на субектите, на които е възложено изпълнението на финансовите инструменти, съдържанието на споразуменията за възлагане, разноските и таксите за управление, специфичните правила за доверителните сметки, прякото изпълнение на финансовите инструменти и избора на ръководство, на финансови посредници и на крайни получатели.
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
1. Финансовите инструменти се използват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация, равно третиране и субсидиарност и съгласно техните цели и по целесъобразност, срок, определени в основния акт относно тези финансови инструменти.
2. Финансовите инструменти отговарят на следното:
а)
служат за преодоляване на неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, които са доказано жизнеспособни, но не могат да привлекат достатъчно финансиране от пазарни източници;
б)
допълняемост: финансовите инструменти нямат за цел да бъдат заместител на финансовите инструменти на дадена държава-членка, на частното финансиране или друга финансова намеса на Съюза;
в)
ненарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар и съвместимост с правилата за държавна помощ;
г)
ефект на лоста: участието на Съюза във финансов инструмент има за цел мобилизирането на обща инвестиция, чийто размер е по-голям от участието на Съюза съобразно предварително определените показатели;
д)
хармонизиране на интересите: при изпълнението на финансови инструменти Комисията гарантира, че съществува общ интерес от постигане на целите на политиките, определени за даден финансов инструмент, който може да бъде подкрепен с разпоредби, като например изисквания за съвместни инвестиции и поделяне на риска или финансови стимули, като същевременно се предотвратяват конфликти на интереси с други дейности на субектите, на които е възложено изпълнението;
е)
финансовите инструменти се създават въз основа на предварителна оценка, в това число оценка на възможното повторно усвояване на допълнителните ресурси, посочени в параграф 8, буква е).
3. Бюджетните разходи, свързани с даден финансов инструмент, и финансовата отговорност на Съюза в никакъв случай не надвишават размера на съответното бюджетно задължение, поето за този финансов инструмент, като по този начин се изключва възможността за генериране на условни пасиви за бюджета.
4. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi) и всички финансови посредници, които са избрани да участват в извършването на финансови операции по даден финансов инструмент, спазват приложимите стандарти и законодателство относно предотвратяването на изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. За изпълнението на финансовите инструменти в съответствие с настоящия дял, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) не може да бъдат установени на територия, чиито съдебни органи не си сътрудничат със Съюза по отношение на прилагането на международно възприетите данъчни стандарти, нито може да поддържат делови взаимоотношения със субекти, регистрирани на такава територия, като транспонират тези изисквания в своите договори с избраните финансови посредници.
5. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi), финансовите посредници, посочени в параграф 3 от настоящия член, които участват в управлението на финансови инструменти на Съюза, и крайните получатели на помощ от Съюза съгласно настоящия дял осигуряват на Сметната палата всички условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на задачата си съгласно член 161.
По отношение на помощта от Съюза съгласно настоящия дял се прилагат Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (23).
6. Сумите, които са поне в същия размер като вноската на Съюза или, където това е приложимо, са нейни кратни, се използват за постигането на конкретните цели на политиките, преследвани чрез финансовия инструмент, и не пораждат неправомерни предимства, по-специално под формата на неправомерни дивиденти или печалби за трети лица.
Без да се засягат специфичните за сектора правила относно споделеното управление, приходите, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и върху суми по доверителни сметки, изплащани на Комисията или доверителни сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление.
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата, изплатени на Комисията или по доверителните сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, са вътрешен целеви приход в съответствие с член 21 и се използват за същия финансов инструмент, без да се засяга параграф 9 от настоящия член, за период не по-дълъг от периода, за който са разпределени бюджетните кредити плюс две години, освен ако е посочено друго в основния акт.
7. Плащанията към доверителни сметки се изпълняват от Комисията въз основа на заявки за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по доверителните сметки и необходимостта да се избягват прекомерно големите салда по такива сметки. В случай че сумите по доверителните сметки са достатъчни, за да покрият определения по договор минимален резерв по доверителните сметки, към който е прибавена прогнозата за отпусканите суми за текущата финансова година и да покрият сумите, които са необходими, за да се изключат условните пасиви във връзка със задълженията за плащане във валути различни от еврото, не се изпълняват други плащания към доверителните сметки. Прогнозите за отпусканите суми следва да се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
8. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета относно дейностите, които са свързани с финансовите инструменти. За всеки получаващ подкрепа финансов инструмент докладът включва:
а)
посочване на финансовия инструмент и основния акт;
б)
описание на финансовия инструмент, реда и условията за неговото изпълнение и добавената стойност на участието на Съюза;
в)
участващите в изпълнението финансови институции, в това число всички въпроси, свързани с прилагането на параграф 5;
г)
общия размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
д)
резултатите от изпълнението на финансовия инструмент, включително извършените инвестиции;
е)
оценка на използването на сумите, които са постъпили обратно във финансовия инструмент под формата на вътрешни целеви приходи по параграф 6;
ж)
салдото по доверителната сметка;
з)
приходи и плащания по параграф 6;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
общите цифри за обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция;
к)
целевия ефект на лоста и постигнатия ефект на лоста;
л)
приноса му за постигането на целите на съответната програма, измерен чрез установените показатели, включително, когато е приложимо, географската диверсификация.
9. Когато Европейският парламент или Съветът считат, че даден финансов инструмент не е постигнал ефективно своите цели, те може да поискат от Комисията да внесе предложение за преразгледан основен акт с цел постепенно приключване на инструмента. В случай на постепенно приключване на финансов инструмент всички нови плащания по този инструмент по параграф 6, трета алинея се считат за общ приход.
10. Целите на финансовите инструменти и по целесъобразност, тяхната специфична правна форма и място на регистрация се публикуват на уебсайта на Комисията.
11. За финансовите инструменти отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че финансовите отчети за периода от 1 януари до 31 декември и в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSAS), както и всяка информация, която е необходима за изготвянето на финансовите отчети съгласно член 68, параграф 3, се предоставят от субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) до 15 февруари следващата година. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира също, че одитираните финансови отчети за финансовите инструменти се предоставят от тези субектите до 15 май следващата година.
12. Комисията гарантира хармонизирано управление на финансовите инструменти, по-специално в областта на счетоводството, отчетността, наблюдението и управлението на финансовия риск.
13. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на финансовите инструменти, в това число условията за тяхното използване, ефекта на лоста, предварителната оценка, наблюдението и обработката на вноските от фондовете, посочени в член 175.
ДЯЛ IX
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
ГЛАВА 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Отчетите включват:
а)
консолидираните финансови отчети, в които се представя консолидирането на финансовата информация, съдържаща се във финансовите отчети на институциите, финансирани от бюджета, тези на органите, посочени в член 208, и на други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
агрегираните бюджетни отчети, в които се представя информацията, съдържаща се в бюджетните отчети на институциите.
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, изготвят доклад за бюджетното и финансовото управление през финансовата година.
Те изпращат доклада на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 март, следващ финансовата година.
2. Докладът, посочен в параграф 1, отчита както в абсолютно, така и в процентно изражение най-малко степента на изпълнение на бюджетните кредити и дава обобщена информация относно трансфера на бюджетни кредити между различните бюджетни позиции.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за доклада за бюджетното и финансовото управление.
Член 143
Правила относно отчетите
1. Счетоводителят на Комисията приема правилата, въз основа на международно възприетите счетоводни стандарти в публичния сектор. Счетоводителят може да се отклони от тези стандарти, ако според него това е необходимо, за да се даде вярна и точна представа за активите и пасивите, разходите, приходите и паричните потоци. Когато дадено счетоводно правило се отклонява съществено от тези стандарти, това следва да бъде отразено в бележките към финансовите отчети, наред с основанията за отклонението.
2. Бюджетните отчети, посочени в член 141, спазват бюджетните принципи, определени в настоящия регламент. Те дават вярна и точна представа за бюджетните приходни и разходни операции.
Член 144
Счетоводни принципи
1. Финансовите отчети, посочени в член 141, представят информацията, включително информацията относно счетоводните политики, по начин, който гарантира, че тя е релевантна, надеждна, сравнима и разбираема. Финансовите отчети се съставят в съответствие с общоприетите счетоводни принципи, изложени в счетоводните правила, посочени в член 143.
2. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове относно определянето на рамката за изпълнението от страна на счетоводителя на неговите задачи съгласно настоящия член и членове 145, 146, 148, 151, 154, 156 и 157.
Член 145
Финансови отчети
1. Финансовите отчети се представят в милиони евро и се състоят от:
а)
счетоводния баланс и отчета за финансовия резултат, които представят всички активи и пасиви, финансовото състояние и финансовия резултат към 31 декември на предходната година; те се представят в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
отчета за паричните потоци, в който се посочват събраните и отпуснатите суми през годината и крайното салдо на касата;
в)
отчета за промените в нетните активи, в който се представя общ преглед на движенията през годината в резервите и натрупаните резултати.
2. Чрез бележките към финансовите отчети се допълва и пояснява информацията, представена в посочените в параграф 1 отчети, и се предоставя цялата допълнителна информация, утвърдена от международно възприетата счетоводна практика, когато тази информация има отношение към дейностите на Съюза.
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
1. Отчетите за изпълнението на бюджета се представят в милиони евро. Те се състоят от:
а)
отчетите, в които се агрегират всички бюджетни операции за годината като приходи и разходи;
б)
бележките, с които се допълва и пояснява информацията, представена в отчетите.
2. Отчетите за изпълнението на бюджета имат същото устройство като това на самия бюджет.
Член 147
Междинни отчети
1. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат своите междинни отчети на счетоводителя на Комисията и на Сметната палата до 1 март на следващата година.
2. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 март на следващата година.
3. Счетоводителят на Комисията консолидира тези междинни отчети с междинните отчети на Комисията и до 31 март на следващата година изпраща на Сметната палата междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети на Съюза.
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
1. До 1 юни Сметната палата представя своите забележки по междинните отчети на другите институции и на всеки орган, посочени в член 141, а до 15 юни представя своите забележки по междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети.
2. Институциите, различни от Комисията, и всеки от органите, посочени в член 141, изготвят своите окончателни отчети и ги изпращат до 1 юли на счетоводителя на Комисията, на Сметната палата, на Европейския парламент и на Съвета с оглед на изготвянето на окончателните консолидирани отчети.
Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 юли.
3. На същата дата, на която предава своите окончателни отчети, счетоводителят на всяка институция и на всеки орган, посочени в член 141, изпраща на Сметната палата с копие до счетоводителя на Комисията също така представително писмо относно тези окончателни отчети.
Окончателните отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя, в която той декларира, че окончателните отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и приложимите счетоводни принципи, правила и методи.
4. Счетоводителят на Комисията изготвя окончателните консолидирани отчети въз основа на информацията, представена съгласно параграф 2 от настоящия член от институциите различни от Комисията и органите, посочени в член 141. Окончателните консолидирани отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя на Комисията, в която той декларира, че окончателните консолидирани отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и със счетоводните принципи, правила и методи, изложени в бележките към финансовите отчети.
5. След като одобри окончателните консолидирани отчети и своите собствени окончателни отчети, Комисията ги изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 юли.
До същата дата счетоводителят на Комисията предава на Сметната палата представително писмо относно окончателните консолидирани отчети.
6. В срок до 15 ноември окончателните консолидирани отчети се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз заедно с декларацията за достоверност, предоставена от Сметната палата в съответствие с член 287 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
В допълнение към отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, Комисията се отчита пред Европейския парламент и пред Съвета веднъж годишно за бюджетните гаранции, посочени в член 49, параграф 1, буква г), и съответните рискове.
Тази информация се изпраща същевременно и на Сметната палата.
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
1. Освен отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, счетоводителят на Комисията изпраща веднъж месечно на Европейския парламент и на Съвета цифрите, агрегирани най-малко на ниво глави, за изпълнението на бюджета както за приходите, така и за разходите спрямо всички бюджетни кредити.
С тези данни се дават и подробности за усвояването на пренесените бюджетни кредити.
Данните се изпращат в срок от десет дни от края на всеки месец.
2. Три пъти годишно в рамките на 30 работни дни, считано от 31 май, 31 август и 31 декември счетоводителят на Комисията изпраща на Европейския парламент и на Съвета отчет за изпълнението на бюджета, който обхваща както приходите, така и разходите, разбити по глави, статии и позиции.
В тези отчети се дават и подробности за усвояването на бюджетните кредити, пренесени от предходни финансови години.
3. Едновременно с това цифрите и отчетът за изпълнението на бюджета се изпращат на Сметната палата и се публикуват на уебсайта на Комисията.
4. До 15 септември всяка година счетоводителят изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад с информация относно забелязаните текущи рискове, наблюдаваните общи тенденции, срещнатите нови счетоводни проблеми, напредъка по въпросите в областта на счетоводството, в това число повдигнатите от Сметната палата, и информация за събирането на вземания.
ГЛАВА 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
1. Счетоводната система на институциите служи за организиране на бюджетната и финансовата информация така, че цифрите да могат да се записват, архивират и регистрират.
2. Счетоводната система включва общи сметки и бюджетни сметки. Сметките се водят в евро на база календарна година.
3. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да води и аналитични сметки.
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
След съгласуване със счетоводителите на останалите институции и на органите, посочени в член 141, счетоводителят на Комисията приема в съответствие с член 143 счетоводните правила и хармонизирания сметкоплан, които ще се прилагат от всички институции, от службите, посочени в дял V на втора част, и от всички органи, посочени в член 141.
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
В общите сметки се записват в хронологичен ред чрез прилагане на метода на двустранно записване всички събития и операции, които влияят на икономическото и финансовото състояние, както и на активите и пасивите на институциите и органите, посочени в член 141.
Член 154
Записвания в общите сметки
1. Салдата и движенията по общите сметки се записват в счетоводните книги.
2. Всички счетоводни записвания, включително корекциите по сметките, се основават на оправдателни документи, на които записванията се позовават.
3. Счетоводната система е такава, че оставя ясна одитна следа за всички счетоводни записвания.
Член 155
Счетоводни корекции
След приключване на финансовата година и до датата на представяне на общите сметки счетоводителят извършва корекции, които, без да водят до отпускане или събиране на суми за тази година, са необходими за вярното и точно представяне на тези сметки. Корекциите спазват правилата за счетоводна отчетност, посочени в член 143.
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
1. В бюджетните сметки се отразява подробно изпълнението на бюджета.
2. За целите на параграф 1 в бюджетните сметки се записват всички бюджетни приходни и разходни операции, предвидени в дял IV на първа част.
ГЛАВА 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, водят инвентарен опис, в който се отразяват количеството и стойността на всички материални, нематериални и финансови активи на Съюза в съответствие с образец, изготвен от счетоводителя на Комисията.
Всяка институция и орган, посочени в член 141, проверяват дали записванията в инвентарния опис отговарят на действителното състояние.
2. Продажбата на материални активи на Съюза се обявява по подходящ начин.
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Европейският парламент, Съветът и Комисията информират Сметната палата във възможно най-кратки срокове за всички решения и правила, приети съгласно членове 13, 16, 21, 25, 26, 29 и 40.
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
1. Проверката на Сметната палата за това дали всички приходи са постъпили и всички разходи са извършени по законосъобразен и редовен начин се извършва по отношение на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички останали актове, приети съгласно Договорите.
2. При изпълнението на своята задача Сметната палата има право да разглежда, по начина, указан в член 161, всички документи и информация, свързани с финансовото управление на службите или органите по отношение на операциите, финансирани или съфинансирани от Съюза. Сметната палата има право да разпитва всички длъжностни лица, отговорни за определена приходна или разходна операция, както и да използва всички приложими за горепосочените служби или органи процедури за одит. Одитът в държавите-членки се извършва във връзка с националните институции за одит или, когато те не разполагат с необходимите правомощия, с компетентните национални служби. Сметната палата и националните одитни институции на държавите-членки си сътрудничат в дух на доверие, като запазват своята независимост.
За да получи цялата необходима информация за изпълнение на задачата, поверена й по силата на Договорите или на актовете, приети съгласно тях, Сметната палата може да присъства, по свое искане, по време на одита, извършван в рамките на изпълнението на бюджета от или от името на която и да е институция.
По искане на Сметната палата, всяка институция издава разрешение на финансовите институции, които държат депозити на Съюза, да дадат възможност на Сметната палата да се увери, че външните данни съответстват на счетоводните сметки.
3. За да изпълни своята задача, Сметната палата уведомява институциите и органите, за които се прилага настоящият регламент, за имената на своите служители, които са оправомощени да ги одитират.
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Сметната палата гарантира, че всички ценни книжа и парични средства по депозити или в наличност са сверени с подписани от депозитарите бордера или с официални удостоверения за държаните парични средства и ценни книжа. Сметната палата може да извършва такива проверки.
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
1. Комисията, останалите институции, органите, които се разпореждат с приходи и разходи от името на Съюза, както и получателите осигуряват на Сметната палата всички материални условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на своята задача. Те предоставят на разположение на Сметната палата всички документи, които се отнасят до възлагането и изпълнението на финансирани от бюджета поръчки, всички отчети за парични средства или материали, цялата счетоводна документация или оправдателни документи, както и свързаните с това административни документи, всички документи за приходи и разходи, всички инвентарни описи, всички органиграми на отдели, които Сметната палата счита за необходими за извършване на одит, по документи или на място, на отчета за бюджетния и финансовия резултат, и за същите цели - всички документи и данни, създадени или съхранявани на електронен носител.
Органите за вътрешен одит и другите служби на съответните национални администрации осигуряват на Сметната палата всички материални условия, които тя прецени за необходими за изпълнение на своята задача.
2. Служителите, чиято работа се проверява от Сметната палата, са длъжни:
а)
да покажат своята документация за паричните средства в наличност, за всички останали парични средства, за всички ценни книжа и материали от всякакъв вид, както и оправдателните документи за тяхното разпореждане с поверените им средства, а също и всички свързани с тях счетоводни книги, регистри и други документи;
б)
да представят кореспонденцията и всички останали документи, необходими за цялостното извършване на одита, посочен в член 159, параграф 1.
Информацията, предоставена съгласно първа алинея, буква б), може да бъде поискана единствено от Сметната палата.
3. Сметната палата се оправомощава да извършва одит на документите за приходите и разходите на Съюза, които се държат от службите на институциите, и по-специално от службите, отговорни за решенията за тези приходи и разходи, от органите, които се разпореждат с приходите и разходите от името на Съюза, както и от физическите или юридически лица, които получават плащания от бюджета.
4. Задачата по проверката на законосъобразното и редовно постъпване на приходите и извършване на разходите, както и на доброто финансово управление обхваща и усвояването на средства на Съюза от органи извън институциите, които са получили тези вноски.
5. Финансирането от Съюза, изплатено на получатели извън институциите, подлежи на даването на писмено съгласие от тези получатели, а при липса на такова съгласие от тяхна страна - на писмено съгласие от изпълнителите или подизпълнителите, за извършване на одит от Сметната палата относно използването на предоставеното финансиране.
6. Комисията предоставя на Сметната палата, по нейно искане, всякаква информация за операциите по получаване и отпускане на заеми.
7. Използването на интегрирани компютърни системи не води до ограничаване на достъпа на Сметната палата до оправдателните документи.
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
1. До 30 юни Сметната палата предава на Комисията и на съответните институции всички забележки, които по нейно мнение са от такова естество, че следва да бъдат включени в годишния доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура. До 15 октомври всяка институция изпраща своя отговор на Сметната палата. Отговорите на останалите институции, различни от Комисията, се изпращат същевременно и на Комисията.
2. Годишният доклад съдържа оценка на доброто финансово управление.
3. Годишният доклад съдържа раздел за всяка институция. Сметната палата може да добави всякакви кратки отчети или общи забележки, каквито прецени за уместни.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите от всички институции на нейните забележки се публикуват до или след всяка забележка, за която се отнасят.
4. Сметната палата предава до 15 ноември на органите, отговарящи за освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на другите институции своя годишен доклад, придружен от отговорите на институциите, и осигурява публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
5. След като Сметната палата предаде годишния доклад, Комисията информира незабавно съответните държави-членки за подробностите от този доклад, касаещи управлението на средствата, за които те отговарят съгласно приложимите правила.
След получаване на тази информация, държавите-членки отговарят на Комисията в срок от 60 дни. Комисията предава обобщение на тази информация на Сметната палата, Европейския парламент и Съвета до 28 февруари.
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
1. Сметната палата предава на съответната институция или орган всички забележки, които по нейно мнение следва да бъдат включени в специален доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура.
Съответната институция или орган информира Сметната палата в срок от два месеца и половина от предаването на забележките за всички отговори, които желае да направи във връзка с тези забележки.
През месеца след получаването на отговорите на съответната институция или орган Сметната палата приема окончателен вариант на специалния доклад.
Специалните доклади, заедно с отговорите на съответните институции или органи, се предават незабавно на Европейския парламент и на Съвета, като всеки от тях решава, при необходимост съгласувано с Комисията, какви последващи действия да предприеме спрямо тях.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите на нейните забележки от всяка съответна институция или орган се публикуват заедно със специалния доклад.
2. Становищата, посочени в член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС, които не се отнасят до предложения или проекти, попадащи в обхвата на процедурата по законодателни консултации, може да се публикуват от Сметната палата в Официален вестник на Европейския съюз. Сметната палата взема решението си за публикуване след консултация с институцията, която е поискала становището или която има отношение към него. Към публикуваните становища се прилагат всички пояснения от съответните институции.
ГЛАВА 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Преди 15 май на година n + 2 по препоръка на Съвета и с квалифицирано мнозинство Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n.
2. В случай че датата, посочена в параграф 1, не може да бъде спазена, Европейският парламент или Съветът информират Комисията за причините за отлагането.
3. В случай че Европейският парламент отложи решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, Комисията полага всички усилия за възможно най-бързо предприемане на мерки за отстраняване или улесняване на отстраняването на препятствията пред това решение.
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета обхваща отчетите за всички приходи и разходи на Съюза, крайното салдо по тях, както и активите и пасивите на Съюза, отразени в счетоводния баланс.
2. С оглед на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Европейският парламент, след като Съветът е извършил същото, проверява отчетите, финансовите отчети и доклада за оценка, посочени в член 318 от ДФЕС. Той проверява и изготвения от Сметната палата годишен доклад заедно с отговорите на институциите, предмет на одит, всички съществени специални доклади на Сметната палата във връзка със съответната финансова година, както и декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции.
3. Комисията представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за безпроблемното протичане на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година, в съответствие с член 319 от ДФЕС.
Член 166
Последващи мерки
1. В съответствие с член 319 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом Комисията и останалите институции правят всичко необходимо за предприемане на действия по забележките, придружаващи решението на Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и по коментарите, придружаващи препоръката за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, приета от Съвета.
2. По искане на Европейския парламент или Съвета институциите докладват за мерките, предприети с оглед на тези забележки и коментари, и по-специално за указанията, които са дали на своите служби, отговарящи за изпълнението на бюджета. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, като я информират за мерките, които са предприели по тези забележки, така че Комисията да ги вземе предвид при изготвянето на собствения си отчет. Отчетите на институциите се предават и на Сметната палата.
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
Спрямо ЕСВД се прилагат процедурите, предвидени в член 319 от ДФЕС и в членове 164, 165 и 166 от настоящия регламент. ЕСВД сътрудничи изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигурява, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), както и за приходите, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. За всяка финансова година бюджетните кредити за ЕФГЗ включват едногодишни бюджетни кредити, с изключение на разходите, свързани с мерките, посочени в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, които се покриват с многогодишни бюджетни кредити.
2. Пренесените, но неусвоени до края на финансовата година бюджетни кредити за плащания се анулират.
3. Бюджетните кредити, които се отнасят до дейностите, посочени в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, и за които няма поети задължения, може да се пренасят само за следващата финансова година.
Като се спазва ограничение от 2 % от първоначалните бюджетни кредити, такъв пренос не надвишава размера на корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани (24) и който се прилага през предходната финансова година.
Пренесените бюджетни кредити се включват изключително в бюджетните редове, обхващащи посочените в член 3, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 дейности.
Такъв пренос може да доведе до допълнителни плащания само за крайните получатели, по отношение на които през предходната финансова година е била направена корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009.
Решението за пренос се взема до 15 февруари през годината, към която се прави преносът, от Комисията, която информира Европейския парламент и Съвета за това.
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. Комисията възстановява разходите за ЕФГЗ, извършени от държавите-членки.
2. Решенията на Комисията, с които се определя размерът на възстановяване на такива разходи, представляват глобални временни задължения, които не може да надвишават общия размер на бюджетните кредити, записани за ЕФГЗ.
3. Считано от 15 ноември на финансовата година задължения за обичайните разходи за управление на ЕФГЗ може да се поемат авансово за сметка на бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Независимо от това тези задължения не може да надвишават три четвърти от съответните общи бюджетни кредити за финансова година. Те се прилагат единствено за разходи, принципът за които е установен в действащ основен акт.
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
1. В срок от два месеца от получаване на отчетите, подадени от държавите-членки, разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно ЕФГЗ, са предмет на поемане на задължение по глави, статии и позиции. Такива задължения може да се поемат след изтичането на този двумесечен срок когато е необходима процедура за трансфер на бюджетни кредити по отношение на съответните бюджетни редове. Освен когато плащането още не е извършено от държавите-членки или когато е поставена под въпрос допустимостта, сумите се начисляват като плащания в същия двумесечен срок.
Задълженията, посочени в първата алинея, се приспадат от глобалното временно бюджетно задължение, посочено в член 170.
2. Глобалните временни задължения, които са поети за дадена финансова година и които до 1 февруари на следващата финансова година не са довели до задължение по конкретни редове в бюджетната номенклатура, се анулират за съответната финансова година.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат при спазване на процедурата за проверката и приемането на отчетите.
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията, до 31 декември на същата финансова година, при условие че платежното нареждане е получено от счетоводителя до 31 януари на следващата финансова година.
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
1. Когато Комисията трансферира бюджетни кредити съгласно член 26, параграф 1, тя взема решението си до 31 януари на следващата финансова година и информира Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 26, параграф 1.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери най-късно до 10 януари на следващата финансова година.
Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
1. Предназначението на целевите приходи по настоящия дял се определя в зависимост от произхода на приходите в съответствие с член 21, параграф 3.
2 Резултатът от решенията, посочени в член 30 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, се записва в една статия.
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (25), Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския фонд за регионално развитие (26), Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския социален фонд (27), Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (28), Регламент (ЕО) № 1084/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за създаване на Кохезионен фонд (29), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (30), и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, включително фондовете в рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“, които се управляват чрез споделено управление съгласно член 59 („фондовете“), както и за техните приходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват и в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Европейският парламент и Съветът спазват разпределението на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в съответните основни актове за структурни операции, развитие на селските райони и Европейския фонд за рибарство.
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
1. Плащането от Комисията на финансовите участия по фондовете се извършва в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Срокът за междинните плащания от Комисията се установява в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
3. В съответствие с регламентите, посочени в член 175, пълното или частично възстановяване на плащания по предварително финансиране във връзка с дадена операция не може да води до намаляване на финансовото участие по фондовете в съответната операция.
Възстановените суми представляват вътрешни целеви приходи съгласно член 21, параграф 3, буква в).
Третирането на възстановяванията на средства от държавите-членки и отраженията на това третиране върху размера на финансовите участия по фондовете се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
4. Чрез дерогация от член 14 наличните на 31 декември бюджетни кредити за поети задължения, които произтичат от възстановявания на плащания по предварително финансиране, може да се пренасят до приключването на програмата и да се използват, когато това е необходимо, при условие че вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
5. При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията до 31 декември на тази година, включително разходите, които до 31 януари на следващата финансова година са отнесени към бюджетните кредити, предоставени през месеца след извършване на трансферите, посочени в член 179.
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
1. Комисията служебно отменя бюджетните кредити, за които е поето задължение, в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Отменените бюджетни кредити може да се предоставят отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията.
За тази цел, до 15 февруари на текущата финансова година, Комисията проверява отменените бюджетни кредити през предходната финансова година, за да установи, въз основа на потребностите, дали е необходимо отново да се предоставят съответните бюджетни кредити.
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
1. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може, освен по отношение на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, да извършва трансфери от един бюджетен дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са предназначени за същата цел по смисъла на регламентите, посочени в член 175, или са за разходи за техническа помощ. Комисията взема решенията си до 31 януари на следващата финансова година.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери на бюджетни кредити за плащания към фондовете най-късно до 10 януари на следващата финансова година. Трансферът на бюджетни кредити за плащания може да бъде извършен от всяка позиция в бюджета. Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
3. Ако трансферът не бъде одобрен или бъде одобрен само частично от Европейския парламент и Съвета, съответната част от разходите, посочени в член 177, параграф 5, се отнася към бюджетните кредити за следващата финансова година.
Член 180
Управление, подбор и одит
Управлението и подбора на проекти и техния одит, се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Тези бюджетни кредити се записват или в един от дяловете на бюджета относно областите на политиката свързани с „Непреки научни изследвания“ или „Преки научни изследвания“, или в глава, касаеща научноизследователските дейности, от друг дял.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете операции в рамките на научните изследвания.
2. Бюджетните кредити, свързани с приходите, генерирани от Изследователския фонд за въглища и стомана, създаден с Протокол № 37 относно финансовите последици от изтичането на срока на Договора за ЕОВС и Изследователския фонд за въглища и стомана, приложен към ДЕС и ДФЕС се третират като целеви приходи по смисъла на член 21. Бюджетните кредити за поети задължения, породени от тези приходи, възникват с изчисляване на размера на вземането, а бюджетните кредити за плащания - с получаване на прихода.
3. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че бюджетните кредити се използват за същата цел.
4. Експертите, на които се заплаща възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, се наемат в съответствие с процедурите, установени от Европейския парламент и от Съвета, когато те приемат всяка рамкова програма за научни изследвания или в съответствие със съответните правила за участие на предприятия, изследователски центрове и университети.
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
1. Бюджетните кредити за поети задължения, отговарящи на размера на поето задължение, отменено в резултат на пълно или частично неизпълнение на научноизследователските проекти, за които са били заделени, може по изключение и в надлежно обосновани случаи да бъдат предоставени отново, когато това е от основно значение за осъществяването на първоначално планираната програма, освен ако в бюджета за съответната финансова година (година n) има средства, предвидени за тази цел.
2. За целите на параграф 1 в началото на всяка финансова година Комисията проучва отменянията на бюджетни кредити, извършени през предходната финансова година (година n - 1), и преценява въз основа на потребностите дали е необходимо бюджетните кредити да се предоставят отново.
Въз основа на тази преценка до 15 февруари на всяка финансова година Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета подходящи предложения, в които посочва за всяка бюджетна позиция причините за повторното предоставяне на тези бюджетни кредити.
3. Европейският парламент и Съветът вземат решение по предложенията на Комисията в срок от шест седмици. Когато не бъде взето решение в този срок, предложенията се считат за одобрени.
Размерът на бюджетните кредити за поети задължения, които се предоставят отново през година n, в никакъв случай не надвишава 25 % от общата сума на отменените кредити по същия бюджетен ред през година n - 1.
4. Предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения не се пренасят.
Правните задължения, отнасящи се до предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на година n неизползваният остатък от предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения се отменя окончателно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Член 183
Съвместен изследователски център
1. Съвместният изследователски център (СИЦ) може да получава финансиране за сметка на бюджетни кредити, записани извън дяловете и главите, посочени в член 181, параграф 1, за своето участие в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства съгласно дялове V и VI на първа част, финансирани изцяло или частично от бюджета.
За целите на участието в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства СИЦ се разглежда като юридическо лице, установено в държава-членка.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за СИЦ.
2. Бюджетните кредити, свързани със следното се третират като целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2:
а)
процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства, в които СИЦ участва,
б)
дейностите на СИЦ от името на трети лица, или
в)
дейностите, предприети съгласно административно споразумение с други институции или други служби на Комисията за предоставяне на научно-технически услуги.
Бюджетните кредити за поети задължения, генерирани от посочените в първа алинея, букви а) и в) приходи, се предоставят в момента на изготвяне на прогнозата за вземането.
По отношение на дейностите, посочени в първа алинея, буква в), неизползваните в срок от пет години бюджетни кредити се анулират.
3. Използването на бюджетни кредити се отразява в набор от аналитични сметки в отчета за изпълнението на бюджета за всяка категория дейности, за които се отнася; то е отделено от приходите, възникнали от финансиране от трети лица (публични или частни), и от приходите от други услуги, извършени от Комисията за трети лица.
4. Когато участва в процедури за отпускане на безвъзмездни средства или за в процедури за възлагане на поръчки в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за СИЦ не се прилагат условията, определени в член 106, член 107, параграф 1, букви б) и в), членове 108 и 109 и член 131, параграфи 4 и 5, относно разпоредбите за отстраняването и за санкциите във връзка с възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства.
Освен това се приема по презумпция, че СИЦ отговаря на изискванията за икономически и финансов капацитет.
СИЦ се освобождава от изискването за внасяне на гаранции, посочено в членове 115 и 134.
5. Правилата за възлагане на поръчки по дял V на първа част, не се прилагат за дейностите на СИЦ от името на трети лица.
6. Чрез дерогация от член 26 Комисията може, в рамките на дела на бюджета, свързан с областта от политиката „Преки научни изследвания“, да извършва трансфери между главите в размер до 15 % от бюджетните кредити в реда, от който се извършва трансферът.
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 184
Външни дейности
1. Първа и трета част се прилагат за външните дейности, финансирани от бюджета, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за дейностите, които може да бъдат финансирани в рамките на външните дейности.
2. Бюджетните кредити за дейностите, посочени в параграф 1, се използват от Комисията:
а)
в рамките на помощи, предоставени на автономни начала; или
б)
в партньорство с трета държава, посочена в член 55, параграф 1, буква в), подточка i), чрез подписване на споразумение за финансиране.
3. Когато външните дейности се съфинансират посредством бюджетни кредити от бюджета и посредством външни целеви приходи, посочени в член 21, параграф 2, буква б), средствата, които не са разпределени след изтичането на определения срок, посочен в член 189, параграф 2, за съответната дейност се възстановяват пропорционално след приспадане на еднократна сума за одит, оценка и непредвидени разходи, които може да възникнат в по-късен момент.
4. За дейностите, посочени в настоящия дял, не се прилага член 90, параграф 4, втора алинея.
За безвъзмездните средства в режим на пряко управление за сума над 5 000 000 EUR, финансиращи външни дейности, за целия срок на изпълнение на дейността може да останат неизравнени не повече от две плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Дейностите, посочени в настоящия дял, може да се осъществяват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), в режим на споделено управление съгласно член 58, параграф 1, буква б) или непряко от който и да е субект или лице, на което са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), в съответствие с приложимите разпоредби на членове 58-63. Бюджетните кредити за външни дейности може да се съчетават със средства от други източници за постигане на дадена съвместна цел.
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
1. Когато това е предвидено в съответните основни актове, Комисията може да предостави бюджетна подкрепа на трета държава бенефициер, ако управлението на публичните финанси в същата държава е достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за използването на бюджетна подкрепа и за задълженията на получателите.
2. Решението за финансиране, посочено в член 84, посочва целите и очакваните резултати от предоставената на трета държава бенефициер бюджетна подкрепа. Вноската на Съюза се плаща въз основа на изпълнението на условията, посочени в параграф 1, включително подобряването на управлението на публичните финанси, както и на ясни и обективни показатели за изпълнението, съставляващи основата за измерване на напредъка във времето в съответния сектор.
3. Комисията включва в съответното споразумение за финансиране, сключено в съответствие с член 184, параграф 2, буква б), целесъобразни разпоредби, съгласно които засегнатата трета държава бенефициер се задължава незабавно да възстанови изцяло или частично финансирането на съответната операция, ако бъде установено, че плащането на съответните средства на Съюза е било опорочено от сериозни нередности, дължащи се на тази държава.
За обработката на възстановяването, посочено в първа алинея, може да се приложи член 80, параграф 1, втора алинея.
4. Комисията подкрепя в трети държави бенефициери развитието на парламентарния контрол и капацитета за одит, както и повишаването на прозрачността и достъпа на широката общественост до информация.
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
1. За спешните ситуации, действията след спешна ситуация или тематичните действия Комисията може да създава доверителни фондове съобразно сключено с други донори споразумение. В акта за учредяване на всеки доверителен фонд се определят целите на този фонд.
2. Доверителните фондове на Съюза се изпълняват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация и равно третиране, както и съобразно специфичните цели, определени във всеки отделен акт за учредяване.
Доверителните фондове на Съюза се изпълняват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), с изключение на доверителните фондове на Съюза за спешна ситуация или действие след спешна ситуация, които може също да се прилагат непряко чрез възлагане на задачите по изпълнението на бюджета на субекти съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i), ii), v) и vi).
3. Доверителните фондове на Съюза отговарят на следните условия:
а)
намесата на Съюза да има добавена стойност: доверителните фондове се създават и изпълняват на равнището на Съюза само когато техните цели, по-специално поради своя обхват и потенциални последици, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, отколкото на национално равнище;
б)
доверителните фондове на Съюза носят ясна политическа видимост на Съюза и управленски преимущества, както и по-добър контрол от страна на Съюза върху рисковете и плащанията на вноските на Съюза и на другите донори. Те не следва да се създават, ако само дублират други действащи канали за финансиране или сходни инструменти, без да добавят нищо ново.
4. За всеки доверителен фонд на Съюза се създава управителен съвет, председателстван от Комисията, с цел да се осигури представителството на донорите и - в качеството на наблюдатели - на неучастващите държави-членки, както и с цел да се вземат решения за използването на средствата.
5. Доверителните фондове на Съюза се създават за ограничен срок на съществуване, определен в акта за тяхното учредяване. Този срок може да бъде удължен с решение на Комисията по искане на управителния съвет на съответния доверителен фонд.
Европейският парламент и/или Съветът може да изискат от Комисията да спре бюджетните кредити за въпросния доверителен фонд или да преразгледа акта за учредяване с цел ликвидация на доверителния фонд, по целесъобразност. В такъв случай неусвоените средства се възстановяват пропорционално в бюджета като общ приход и на участващите държави-членки и другите донори.
6. Вноските на Съюза и на донорите постъпват в специална банкова сметка. Вноските на Съюза се прехвърлят по тази сметка въз основа на заявките за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по сметката и произтичащата необходимост от допълнителни плащания. Прогнозите за отпусканите суми се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
Вноските не се включват в бюджета и се управляват от Комисията под отговорността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
Счетоводителят на доверителен фонд на Съюза е счетоводителят на Комисията. Той отговаря за съставяне на счетоводните процедури и сметкоплана, които да се спазват от всички доверителни фондове на Съюза.
Вътрешният одитор на Комисията и Сметната палата упражняват спрямо доверителния фонд същите правомощия като правомощията, които упражняват спрямо останалите извършвани от Комисията дейности.
Специалната банкова сметка на доверителния фонд се открива и закрива от счетоводителя.
Комисията осигурява строго разделение на функциите между счетоводителя и разпоредителите с бюджетни кредити.
Поемането на задължения за средствата и плащането на средствата се извършват от финансовите участници от Комисията , както е посочено в глава 3 на дял IV на първа част .
7. Комисията се оправомощава да изтегля до 5 % от сумите в доверителния фонд, за да покрие разходите си за управление през годините, в които е започнато използването на вноските, посочени в параграф 6 . За срока на съществуване на доверителния фонд тези такси за управлението се приравняват на целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2, буква б).
Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране, които се отнасят до дейностите, финансирани от доверителния фонд. Приходите от възстановяванията по тези нареждания за събиране се връщат в специалната банкова сметка на доверителния фонд. Отменянето на нареждания за събиране и отказът от тях се извършват съгласно правилата, посочени в член 80.
8. Комисията представя своите проекторешения относно създаването, продължаването и ликвидацията на доверителен фонд на Съюза на компетентния комитет, предвиден в основния акт, съгласно който вноската от Съюза се предоставя на доверителния фонд на Съюза.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за управлението, отчетната дейност и ръководството на доверителните фондове за външни дейности.
10. Всяка година Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета всеобхватен и подробен доклад относно дейностите, подкрепяни чрез доверителни фондове на Съюза, относно тяхното изпълнение и резултати, както и относно тяхното счетоводно отчитане. Комисията прилага своя доклад към обобщението на годишните отчети, посочено в член 66, параграф 9, трета алинея.
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
1. Осъществяването на дейности чрез непряко управление, съгласно член 58, параграф 1, буква в) подлежи на контрол от Комисията и от делегациите на Съюза в съответствие с член 56, параграф 2. Този контрол се извършва чрез предварително одобряване, последващи проверки или комбинирана процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осъществяването на външните дейности чрез непряко управление.
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
1. Осъществяваните външни дейности водят до създаването на един или повече от следните инструменти:
а)
споразумение за финансиране между Комисията и субект или лице, посочено в член 185;
б)
договор или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията и физически или юридически лица, отговарящи за осъществяването на дейностите.
Условията, при които се предоставя външната помощ, се определят в инструмента, съгласно който се управляват споразуменията за финансиране, договорите или споразуменията за безвъзмездните средства, предвидени в първа алинея, букви а) и б).
2. Споразуменията за финансиране със субектите, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а), се сключват до 31 декември на година n + 1, като година n е годината, през която е поето бюджетното задължение.
В споразуменията за финансиране се определя срокът, в рамките на който посочените в параграф 1, първа алинея, буква а) субекти сключват всички отделни договори и споразумения за безвъзмездни средства, с които се осъществява дейността. Този срок не надхвърля три години след датата на сключване на споразумението за финансиране, с изключение на:
а)
дейности с няколко донора;
б)
отделни договори, свързани с одит и оценка;
в)
при следните извънредни обстоятелства:
i)
допълнителни клаузи се добавят към вече сключени договори;
ii)
отделни договори, които трябва да се сключат след предсрочно прекратяване на действащ договор;
iii)
промени на субект с възложени задачи.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани чрез разделени на части поети задължения, в следните случаи:
а)
Инструмента за предприсъединителна помощ,
б)
Инструмента за европейско съседство и партньорство.
В тези случаи бюджетните кредити се отменят автоматично от Комисията в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споразуменията за финансиране относно осъществяването на външни дейности.
ГЛАВА 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на поръчки за външни дейности.
2. Разпоредбите на първа част, дял V, глава 1, свързани с общите разпоредби за възлагане на поръчки, се прилагат за поръчките, обхванати от настоящия дял, при спазване на специалните разпоредби за праговете и механизмите за възлагане на външни поръчки, установени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент. За целите на настоящата глава възложители са:
а)
Комисията от името и за сметка на една или повече трети държави;
б)
субектите и лицата, посочени в член 185, на които са възложени съответните задачи по изпълнението на бюджета.
3. Процедурите за възлагане на поръчки се установяват в споразуменията за финансиране, предвидени в член 189.
4. Разпоредбите на настоящата глава не се прилагат за дейностите, извършвани съгласно специфичните за отделните сектори основни актове, които се отнасят до помощта за управление на кризи, до операциите за гражданска защита и до операциите за хуманитарна помощ.
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички лица, които попадат в обхвата на Договорите, както и всяко друго физическо или юридическо лице в съответствие с конкретните разпоредби на основните актове, с които се урежда съответният сектор на сътрудничество.
2. В случаите, посочени в член 54, параграф 2 при надлежно обосновани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити извънредни обстоятелства може да бъде решено да се позволи на граждани на трети държави, различни от посочените в параграф 1, да участват в процедурите за възлагане на поръчки.
3. Когато се прилага споразумение за отваряне на пазара на стоки и услуги, по което Съюзът е страна, поръчките за възлагане, финансирани от бюджета, са отворени за участие и на граждани на трети държави, различни от посочените в параграфи 1 и 2, при условията, определени в това споразумение.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за участие в процедури за възлагане на поръчки.
ГЛАВА 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Определена дейност може да бъде финансирана изцяло от бюджета само ако това се окаже от съществено значение за нейното осъществяване.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за цялостното финансиране на външна дейност.
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Процедурите относно безвъзмездните средства, които се прилагат при непряко управление от субектите, посочени в член 185, се определят в споразуменията, сключени между Комисията и тези субекти.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за процедурите за отпускане на безвъзмездни средства, приложими в режим на непряко управление.
ГЛАВА 5
Одит на отчети
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
Всяко споразумение между Комисията и посочен в член 185 субект или споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства изрично предвижда правото на Комисията и на Сметната палата да извършват одит по документи и на място на всички изпълнители и подизпълнители, които са получили средства на Съюза.
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
1. За целите на настоящия дял „европейски служби“ са административните структури, учредени от една или повече институции за изпълнение на конкретни хоризонтални задачи.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на дейността на европейските служби и делегирането на права от страна на институциите на европейските служби.
2. Разпоредбите на настоящия дял се прилагат за функционирането на Европейската служба за борба с измамите (OLAF), с изключение на членове 198, 199 и 200.
3. Първа и трета част се прилагат за функционирането на европейските служби, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
1. Бюджетните кредити за всяка европейска служба, чийто общ размер се записва в конкретен бюджетен ред в бюджетния раздел за Комисията, се посочват подробно в приложение към този раздел.
Приложението е под формата на приходна и разходна част на бюджета, разделени по същия начин, както разделите на бюджета.
Бюджетните кредити, записани в това приложение, обхващат всички финансови потребности на всяка европейска служба при изпълнението на нейните задължения от името на институциите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за европейските служби, включително делегирането на определени задачи от счетоводителя, касата и банковите сметки.
2. Щатното разписание на всяка европейска служба се прилага към това на Комисията.
3. Директорът на всяка европейска служба взема решения за трансфер на бюджетни кредити в рамките на приложението, предвидено в параграф 1. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за тези трансфери.
4. Отчетите на всяка европейска служба съставляват неразделна част от отчетите на Съюза, посочени в член 141.
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
По отношение на бюджетните кредити, записани в приложението за всяка европейска служба, Комисията делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на съответната европейска служба в съответствие с член 65.
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
1. Всяка междуинституционална европейска служба съставя аналитични сметки за своите разходи, които дават възможност за определяне на частта от услугите, които службата е предоставила на всяка от институциите. Директорът на съответната европейска служба приема критериите, на които се основава счетоводната система, след одобряването им от управителния комитет на службата.
2. В забележките по конкретния бюджетен ред, в който е записан общият размер на бюджетните кредити за всяка междуинституционална европейска служба, се посочва прогнозна оценка на стойността на услугите, предоставени от тази служба на всяка от институциите. Тази оценка се основава на аналитичните сметки, предвидени в параграф 1.
3. Всяка междуинституционална европейска служба уведомява съответните институции за резултатите от аналитичните сметки.
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
1. Всяка институция може да делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба за управлението на бюджетните кредити, записани в нейния раздел, и определя границите и условията на това делегиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за делегирането на права на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба.
2. Вътрешният одитор на Комисията изпълнява всички задачи, предвидени в първа част, дял IV, глава 9.
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
Ако изпълнението на задълженията на европейска служба предполагат възмездни доставки за трети лица, нейният директор, след одобрение от управителния комитет, установява конкретните разпоредби, с които се урежда извършването на тези доставки и воденето на съответната отчетност.
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за административни разходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на бюджетните кредити за административни разходи и гаранциите по договори за наем.
Член 202
Поети задължения
1. От 15 октомври на всяка година задължения за обичайните административни разходи може да се поемат авансово по бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Тези поети задължения обаче не може да надвишават една четвърт от бюджетните кредити, определени с решение на Европейския парламент и на Съвета по съответния бюджетен ред за текущата финансова година. Те не може да се прилагат за нови разходи от естество, което все още не е принципно одобрено с последния надлежно приет бюджет.
2. Разходите, които се плащат авансово по силата на правни разпоредби или договорни клаузи, например наемите, могат да породят плащания от 1 декември нататък, които са за сметка на бюджетните кредити за следващата финансова година. В такъв случай ограничението, посочено в параграф 1, не се прилага.
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
1. Бюджетните кредити за административни разходи са едногодишни бюджетни кредити.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за специалните бюджетни кредити за административни разходи, включително за недвижими имоти и за аванси на служителите на институциите.
2. Административните разходи, произтичащи от договори за периоди, които надхвърлят финансовата година или в съответствие с местната практика, или поради това, че са свързани с доставката на оборудване, са за сметка на бюджета за финансовата година, в която се извършват.
3. Всяка институция предоставя на Европейския парламент и на Съвета до 1 юни всяка година работен документ относно своята политика по сградния фонд, в който се включва следната информация:
а)
за всеки недвижим имот - разходи и площ, които се покриват от бюджетните кредити от съответните бюджетни редове;
б)
очаквана промяна в глобалното планиране на площите и местоположенията през идните години с описание на вече идентифицираните проекти за недвижими имоти, които са на етап планиране;
в)
окончателни условия и разходи, както и съответната информация относно изпълнението на новите проекти за недвижими имоти, които преди това са били представени на Европейския парламент и на Съвета в рамките на процедурата, установена в параграфи 4 и 5, но не са били включени в работните документи за предходната година.
4. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията информира Европейския парламент и Съвета във възможно най-кратки срокове относно необходимата строителна площ и предварителното планиране, преди да започне проучването на местните пазари, в случай на договори за недвижими имоти, или преди публикуването на поканите за участие в процедура за възлагане на поръчка или нейното провеждане, в случай на строителни работи.
5. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията представя проекта за недвижим имот, включително подробна прогноза за разходите по него и финансирането му, както и списък на проектодоговорите, които се планира да бъдат използвани, и изисква одобрението на Европейския парламент и на Съвета преди сключването на договорите. По искане на институцията документите, представени във връзка с проекти за недвижими имоти, се третират като поверителни.
Освен при форсмажорни обстоятелства Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от четири седмици от от получаването му от двете институции.
Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на четириседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
Ако в рамките на четириседмичния срок Европейският парламент и/или Съветът изразят надлежно обоснована загриженост, срокът се удължава еднократно с две седмици.
Ако Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на проекта за недвижим имот, съответната институция оттегля предложението си и може да представи ново предложение.
6. При форсмажорни обстоятелства предвидената в параграф 4 информация може да се предаде заедно с проекта за недвижим имот. Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от две седмици от получаването му от двете институции. Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на двуседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент и/или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
7. Следното се счита за проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат съществени финансови последици за бюджета:
i)
придобиването на земя;
ii)
придобиването, продажбата, структурния ремонт, изграждането на сгради или проекти, които съчетават тези елементи и трябва да бъдат изпълнени в рамките на същия срок, за сума над 3 000 000 EUR;
iii)
новите договори за недвижими имоти (включително плодоползване, дългосрочно наемане и подновяването на действащи договори за недвижими имоти при по-неблагоприятни условия), които не попадат в обхвата на подточка ii), с годишни разходи в размер на най-малко 750 000 EUR;
iv)
удължаването или подновяването на действащи договори за недвижими имоти (включително плодоползване и дългосрочно наемане) при същите или по-благоприятни условия, с годишни разходи в размер на най-малко 3 000 000 EUR.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проекти за недвижими имоти с междуинституционален характер, както и по отношение на делегациите на Съюза.
8. Без да се засяга член 17, проект за придобиването на недвижим имот може да се финансира чрез заем само след като бъде предварително одобрен от Европейския парламент и Съвета.
Заемите се сключват и изплащат в съответствие с принципа на добро финансово управление и при надлежно спазване на финансовите интереси на Съюза.
Когато институцията предложи да финансира придобиването със заем, в плана за финансиране, който трябва да се представи, заедно с искането за предварително одобрение от съответната институция, се посочват по-конкретно максималният размер на финансиране, срокът на финансиране, видът финансиране, условията на финансиране и икономиите в сравнение с други видове договорни условия.
Европейският парламент и Съветът обсъждат искането за предварително одобрение в срок от четири седмици, който може да бъде удължен еднократно с две седмици, от получаването му от двете институции. Придобиването чрез заем се счита за отхвърлено, ако Европейският парламент и Съветът не са го одобрили изрично в рамките на крайния срок.
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за външните експерти, полу чаващи възнаграждение, които включват специална процедура за избор на физически лица като външни експерти, получаващи възнаграждение, които да подпомагат институциите при оценяване на заявленията за безвъзмездни средства, проектите и офертите и да предоставят становища и съвети в специфични случаи.
Такива експерти получават възнаграждение въз основа на предварително обявена фиксирана сума и се избират въз основа на професионалните си качества. Подборът се извършва въз основа на критерии за подбор, които са в съответствие с принципите на недискриминация, равно третиране и отсъствие на конфликт на интереси.
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
1. По отношение на фондовете, посочени в член 175, параграф 1, за които основните актове са отменени преди 1 януари 2013 г., бюджетните кредити, които са отменени съгласно член 178, може да бъдат предоставени отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията, или в случай на непреодолима сила, която има сериозни последици за изпълнението на дейностите, подпомагани от тези фондове.
2. По отношение на трансферите на бюджетни кредити за оперативни разходи, посочени в Регламенти (ЕО) № 1260/1999, (ЕО) № 1290/2005, (ЕО) № 1080/2006, (ЕО) № 1081/2006, (ЕО) № 1083/2006, (ЕО) № 1084/2006 и (ЕО) № 1198/2006, по които все още не са извършени плащанията от Съюза за финансово уреждане на неизпълнените поети задължения на Съюза до приключването на подпомагането, Комисията може да извършва трансфери от един дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са за същата цел или се отнасят до инициативи на Съюза или до техническа помощ и иновационни мерки и се прехвърлят за мерки от същото естество.
3. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за преходните разпоредби.
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Европейският парламент и Съветът имат право да получават всякаква информация или пояснения по въпроси на бюджета в рамките на своите области на компетентност.
Член 207
Прагове и суми
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно всички прагове и суми, посочени в настоящия регламент, без да се засяга член 118.
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
1. На Комисията се предоставят правомощия да приеме рамков финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210 за създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета.
Рамковият финансов регламент се основава на принципите и правилата, установени в настоящия регламент.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от рамковия финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични нужди и с предварителното съгласие на Комисията.
2. Органите, посочени в параграф 1, се освобождават от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите си от Европейския парламент по препоръка на Съвета. Органите, посочени в параграф 1, си сътрудничат изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигуряват, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
3. Вътрешният одитор на Комисията упражнява спрямо посочените в параграф 1 органи същите правомощия като тези, които упражнява спрямо Комисията.
4. Независим външен одитор проверява дали годишните отчети на всеки от органите, посочени в параграф 1 отразяват правилно приходите, разходите и финансовото състояние на съответния орган преди консолидацията в окончателните отчети на Комисията. Освен когато е предвидено друго в основния акт, посочен в параграф 1, Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад за всеки орган в съответствие с изискванията на член 287, параграф 1 от ДФЕС. При изготвянето на доклада Палатата взема предвид одита на независимия външен одитор и мерките, които са предприети в отговор на неговите констатации.
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Имащите правосубектност органи, които са създадени с основен акт и на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, приемат свои финансови правила.
Тези правила включват набор от принципи, необходими за осигуряване на добро финансово управление на средствата на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приеме примерен финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210, който установява необходимите принципи за осигуряване на добро финансово управление и който се основава на член 60.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от примерния финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични потребности и с предварителното съгласие на Комисията.
Член 210
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135,, 137, 138,139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209 се предоставя на Комисията до края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г., посочена в член 312 от ДФЕС. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове, съответстващи на последващите многогодишни финансови рамки, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок на действителност на съответната многогодишна финансова рамка.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 211
Преразглеждане
Настоящият регламент се преразглежда винаги когато това се окаже необходимо и във всеки случай най-късно две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г.
В преразглеждането се включва, наред с другото, изпълнението на разпоредбите в дял VIII на първа част.
Член 212
Отменяне
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 се отменя, считано от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 53-57, които продължават да се прилагат за всички задължения, поети до 31 декември 2013 г.;
б)
член 166, параграф 3, буква а), която продължава да се прилага за всички задължения, поети до 31 декември 2012 г.; и
в)
член 166, параграф 3, буква б), която продължава да се прилага за всички задължения, поети между 1 януари и 31 декември 2013 г.
Дял VI на първа част от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 може да продължи да се прилага за споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, които са подписани, и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, за които е изпратено уведомление до 31 декември 2013 г. в рамките на глобалните задължения съгласно бюджета за 2012 г. или предходни години, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити реши това и при надлежно спазване на принципите на равно третиране и прозрачност.
Позоваванията на отменения регламент се тълкуват като позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложението.
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 68, параграф 1, трета алинея и член 98, параграф 2, втора алинея ще бъдат преразгледани през 2013 г., като се отчетат надлежно специфичността на ЕСВД, и по-специално на делегациите на Съюза, и по целесъобразност, достатъчният капацитет за финансово управление на ЕСВД.
Член 214
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 58-63, които се прилагат само за задълженията, поети от 1 януари 2014 г.
б)
член 50, параграф 1, буква в) и членове 82, 139 и 140, които се прилагат от 1 януари 2014 г.
в)
членове 177, 179 и 210, които се прилагат от 27 октомври 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 966/2012/EU, EURATOM RENDELETE
(2012. október 25.)
az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
TARTALOMJEGYZÉK
ELSŐ RÉSZ
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
2. cikk
Fogalommeghatározások
3. cikk
A másodlagos jogszabályok megfeleltetése a rendeletnek
4. cikk
Időtartamok, időpontok és határidők
5. cikk
A személyes adatok védelme és alkalmazási terület
II. CÍM
KÖLTSÉGVETÉSI ELVEK
6. fejezet cikk
Az költségvetési elvek tiszteletben tartása
1. Fejezet
Az egységesség és a teljesség elve
7. fejezet cikk
A költségvetés hatálya
8. fejezet cikk
Az egységesség és a teljesség elvére vonatkozó szabályok
2. Fejezet
Az évenkéntiség elve
9. fejezet cikk
Fogalommeghatározás
10. fejezet cikk
Az előirányzatok típusai
11. fejezet cikk
A bevételek és az előirányzatok számvitelének szabályai z átláthatóság elve
12. cikk
Kötelezettség vállalás az előirányzatokra
13. cikk
Az előirányzatok megszüntetése és átvitele
14. cikk
A címzett bevételek átvitelének szabályai
15. cikk
Az előirányzatok visszavonása
16. cikk
A költségvetés késői elfogadása esetén alkalmazandó szabályok
3. Fejezet
Az egyensúly elve
17. cikk
Fogalommeghatározás és hatály
18. cikk
A pénzügyi év egyenlege
4. Fejezet
Az elszámolási év elve
19. cikk
Az euro használata
5. Fejezet
A globális fedezet elve
20. cikk
Fogalommeghatározás és hatály
21. cikk
Címzett bevétel
22. cikk
Adományok
23. cikk
A levonások és árfolyam-kiigazítások szabályai
6. Fejezet
Az egyediség elve
24. cikk
Általános rendelkezések
25. cikk
A Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások
26. cikk
A Bizottság által végzett átcsoportosítások
27. cikk
A Bizottság vagy más intézmény által végzett, az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett átcsoportosítások
28. cikk
Az átcsoportosításokra vonatkozó egyedi szabályok
29. cikk
Különös rendelkezése alapján végrehajtott átcsoportosítások
7. Fejezet
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás éve
30. cikk
A gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve
31. cikk
Kötelező pénzügyi kimutatás
32. cikk
A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja
33. cikk
Költséghatékony kontrollrendszerek
8. Fejezet
Az átláthatóság elve
34. cikk
A beszámolók, a költségvetés és a jelentések közzététele
35. cikk
A végső kedvezményezettekre vonatkozó és egyéb információk
III. CÍM
A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE.
1. Fejezet
A költségvetés összetevői
36. cikk
Tervezett bevétele és kiadások
37. cikk
A 208. cikkben említett szervek tervezett költségvetése
38. cikk
Költségvetési tervezet
39. cikk
A költségvetési tervezethez benyújtott módosító indítvány
40. cikk
A költségvetés elfogadásából fakadó tagállami kötelezettségek
41. cikk
Költségvetési-módosítási tervezetek
42. cikk
A tervezett összegek és a költségvetési tervezetek korai továbbítása
2. Fejezet
A költségvetés szerkezete és tartalma
43. cikk
A költségvetés szerkezete
44. cikk
A költségvetési nomenklatúra
45. cikk
A negatív bevételek tilalma
46. cikk
Előzetes irányzatok
47. cikk
Negatív tartalék
48. cikk
Sürgősségisegély-tartalék
49. cikk
A költségvetés tartalma
50. cikk
A személyzeti létszámtervekre vonatkozó szabályok
3. Fejezet
Költségvetési fegyelem
51. cikk
A költségvetés és a többéves pénzügyi keret összhangja
52. cikk
Az uniós jogi aktusok összhangja a költségvetéssel
IV. CÍM
A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
1. Fejezet
Általános rendelkezések
53. cikk
A költségvetés végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban
54. cikk
Alap-jogiaktus és kivételek
55. cikk
A költségvetés végrehajtása más intézmények szerint
56. cikk
A költségvetés végrehajtási hatáskörének átruházása
57. cikk
Összeférhetetlenség
2. Fejezet
Végrehajtási módszerek
58. cikk
A költségvetés végrehajtásának módjai
59. cikk
A tagállamokkal megosztott irányítás
60. cikk
Közvetett irányítás
61. cikk
Előzetes ellenőrzések és megállapodások közvetett irányítás esetén
62. cikk
Végrehajtó ügynökségek
63. cikk
A hatáskörök átruházásának korlátai
3. fejezet
Pénzügyi szereplők
1. szakasz
A feladatok elkülönítésének elve
64. cikk
A feladatok elkülönítése
2. szakasz
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő
65. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő
66. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogköre és feladatai
67. cikk
Az uniós küldöttségvezetők jogköre és feladatai
3. szakasz
A számvitelért felelős tisztviselő.
68. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő jogköre és feladatai
69. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő által átruházandó jogkörök
4. szakasz
Az előlegszámla-kezelő
70. cikk
Előlegszámlák
4. Fejezet
A pénzügyi szereplők felelőssége
1. szakasz
Általános szabályok
71. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek adott felhatalmazás felfüggesztése és visszavonása
72. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek jogellenes tevékenységekkel, csalással és korrupcióval kapcsolatos felelőssége
2. szakasz
A megbízott és a közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok
73.cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok
3. szakasz
A számvitelért felelős tisztviselőre és az előlegszámla-kezelőkre alkalmazandó szabályok
74. cikk
A számvitelért felelős tisztviselőkre alkalmazandó alapelvek
75. cikk
Az előlegszámla-kezelőkre alkalmazandó szabályok
5. fejezet
Bevételi műveletek
1. szakasz
Saját források rendelkezésre bocsátása
76. cikk
Saját források
2. szakasz
A követelések megbecslése
77. cikk
A követelésekre vonatkozó becslés
3. szakasz
A követelések megállapítása
78. cikk
A követelések megállapítása
4. szakasz
A visszafizettetés engedélyezése
79. cikk
A visszafizettetés engedélyezése
5. szakasz
Visszafizettetés
80. cikk
A visszafizettetésre vonatkozó szabályok
81. cikk
Elévülési idő
82. cikk
Az uniós jogosultságok kezelése a tagállamokban
83. cikk
A Bizottság által kiszabott pénzbírságok, büntetések és felhalmozódott kamatok
6. fejezet
Kiadási műveletek
84. cikk
Finanszírozási döntések
1. szakasz
Kiadásokra vállalt kötelezettség
85. cikk
A kötelezettségvállalások típusai
86. cikk
A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó szabályok
87. cikk
A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó vizsgálatok
2. szakasz
A kiadások jóváhagyása
88. cikk
A kiadások jóváhagyása
3. szakasz
A kiadások engedélyezése
89. cikk
A kiadások engedélyezése
4. szakasz
A kiadások kifizetése
90. cikk
A kifizetések típusai
91. cikk
A kifizetések rendelkezésre álló forrásokra történő korlátozása
5. szakasz
A kiadási műveletekre vonatkozó határidők
92. cikk
Határidők
7. fejezet
Informatikai rendszerek és e-kormányzat
93. cikk
A műveletek elektronikus kezelése
94. cikk
Dokumentumtovábbítás
95. cikk
e-kormányzat
8. fejezet
Igazgatási alapelvek
96. cikk
Jó igazgatás
97. cikk
Jogorvoslati eszközök feltüntetése
9. fejezet
A belső ellenőr
98. cikk
A belső ellenőr kinevezése
99. cikk
A belső ellenőr jogköre és feladata
100. cikk
A belső ellenőr függetlensége
V. CÍM
KÖZBESZERZÉS
1. fejezet
Általános rendelkezések
1. szakasz
Hatály és az odaítélés alapelvei
101. cikk
A közbeszerzési szerződések fogalmának meghatározása
102. cikk
A közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó alapelvek
2. szakasz
Közzététel
103. cikk
A közbeszerzési szerződések közzététele
3. szakasz
Közbeszerzési eljárások
104. cikk
Közbeszerzési eljárások
105. cikk
A pályázati dokumentáció tartalma
106. cikk
A közbeszerzési eljárásokon való részvételre alkalmazandó kizárási kritériumok
107. cikk
Az odaítélésre alkalmazandó kizárási kritériumok
108. cikk
A kizárások központi adatbázisa
109. cikk
Közigazgatási és pénzügyi szankciók
110. cikk
A szerződések odaítélési szempontjai
111. cikk
Az ajánlatok benyújtása
112. cikk
Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság alapelve
113. cikk
Döntés az odaítélésről
114. cikk
A közbeszerzési eljárás törlése
4. szakasz
Biztosítékok és korrekciós intézkedések
115. cikk
Biztosítékok
116. cikk
Hibák, szabálytalanságok és csalás az eljárás során
2. fejezet
Az intézmények által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések
117. cikk
Az ajánlatkérő
118. cikk
Alkalmazandó értékhatárok
119. cikk
Az ajánlattételi eljárásban való részvétel szabályai
120. cikk
A Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési szabályai
VI. CÍM
VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK
1. fejezet
A vissza nem térítendő támogatások alkalmazási köre és fajtái
121. cikk
A vissza nem térítendő támogatások alkalmazási köre
122. cikk
Kedvezményezettek
123. cikk
A vissza nem térítendő támogatások fajtái
124. cikk
Egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás
2. fejezet
Elvek
125. cikk
A vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó általános alapelvek
126. cikk
Elszámolható költségek
127. cikk
Természetben történő társfinanszírozás
128. cikk
Átláthatóság
129. cikk
A támogatások kumulálásának tilalma
130. cikk
A visszaható hatály tilalmának elve
3. fejezet
Az odaítélési eljárás
131. cikk
Támogatás elnyerésére irányuló pályázatok
132. cikk
Kiválasztási és odaítélési feltételek
133. cikk
Értékelési eljárás
4. fejezet
Kifizetés és kontroll
134. cikk
Előfinanszírozási garancia
135. cikk
A vissza nem térítendő támogatások kifizetése és kontrollja
136. cikk
nyilvántartás-megőrzési időszakok
5. fejezet
Végrehajtás
137. cikk
Végrehajtási szerződések és a harmadik felek számára nyújtott támogatás
VII. CÍM
PÉNZDÍJAK
138. cikk
Általános szabályok
VIII. CÍM
PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK
139. cikk
Hatály
140. cikk
A pénzügyi eszközökre alkalmazandó elvek és feltételek
IX. CÍM
A BESZÁMOLÓK TARTALMA ÉS A KÖNYVVEZETÉS
1. fejezet
A beszámolók tartalma
141. cikk
Az uniós beszámolók szerkesztése
142. cikk
Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról
143. cikk
A beszámolókra vonatkozó szabályok
144. cikk
Számviteli alapelvek
145. cikk
Pénzügyi kimutatások
146. cikk
Költségvetésé-végrehajtásii jelentések
147. cikk
Előzetes beszámolók
148. cikk
A véglelges összevont beszámoló jóváhagyása
2. fejezet
A költségvetés végrehajtására vonatkozó információk
149. cikk
Jelentés a költségvetési biztosítékokról és kockázatokról
150. cikk
Költségvetés-végrehajtási jelentés
3. fejezet
Könyvvezetés
1. szakasz
Common provisions Közös rendelkezések
151. cikk
A számviteli rendszer
152. cikk
Az intézmények számviteli rendszerére vonatkozó közös követelmények
2. szakasz
General accountsÁltalános elszámolásokszámlák
153. cikk
Az általános számlák
154. cikk
Könyvviteli bejegyzések
155. cikk
Számviteli kiigaztások
3. szakasz
Költségvetési elszámolásokszámlák
156. cikk
Költségvetési számvitel
4. fejezet
Vagyonleltár
157. cikk
Leltár
X. CÍM
KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS
1. fejezet
Külső ellenőrzés
158. cikk
A Számvevőszék által végzett külső ellenőrzés
159. cikk
Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások
160. cikk
Az értékpapírok és a készpénz ellenőrzése
161. cikk
A Számvevőszék betekintési joga
162. cikk
A Számvevőszék éves jelentése
163. cikk
A Számvevőszék különjelentései
2. fejezet
Mentesítés
164. cikk
A mentesítési eljárás ütemterve
165. cikk
A mentesítési eljárás
166. cikk
Nyomonkövetési intézkedések
167. cikk
Az EKSZ-re vonatkozó egyedi rendelkezések
MÁSODIK RÉSZ
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI GARANCIAALAP
168. cikk
Az Európai mezőgazdasági garanciaalpara alkalmazandó különös rendelkezések
169. cikk
AZ EMGA- források lekötése
170. cikk
AZ EMGA előirányzatainak terhére tett globális előzetes kötelezettségvállalások
171. cikk
Az EMGA- források költségvetési kötelezettségvállalásainak tervezése és ütemezése
172. cikk
Az EMGA- források könyvelése
173. cikk
Az EMGA-előirányzatok átcsoportosítása
174. cikk
Az EMGA címzett bevételei
II. CÍM
STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, VALAMINT A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTTKÖZÖS GAZDÁLKODÁSIRÁNYÍTÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK
175. cikk
Különös rendelkezések
176. cikk
A kötelezettségvállalási előirányzatok elosztásának tiszteletben tartása
177. cikk
Hozzájárulások kifizetsée, időközi kifizetések és visszafizetések
178. cikk
Előirányzatok visszavonása
179. cikk
Előirányzatok átcsoportosítása
180. cikk
kezeláés, kiválasztás és ellenőrzés
III. CÍM
KUTATÁS
181. cikk
Kutatásra szánt források
182. cikk
A kutatásra szánt források lekötése
183. cikk
Közös Kutatóközpont
IV. CÍM
KÜLSŐ FELLÉPÉSEK
1. fejezet
Általános rendelkezések
184. cikk
Külső fellépések
2. fejezet
Fellépések végrehajtása
1. szakasz
Általános rendelkezések
185. cikk
A külső fellépések végrehajtása
2. szakasz
Költségvetés-támogatás és több adományozóra kiterjedő vagyonkezelői alapok
186. cikk
A költségvetés támogatásának alkalmazása
187. cikk
A külső fellépésekre képzett uniós vagyonkezelői alapok
3. szakasz
Egyéb gazdálkodási módok
188. cikk
A külső fellépések végrehajtása közvetett irányítással
189. cikk
A külső fellépések végrehajtására vonatkozó finanszírozási megállapodások
3. fejezet
Közbeszerzés
190. cikk
Közbeszerzés külső fellépések esetében
191. cikk
A közbeszerzési eljárásban való részvétel szabályai
4. fejezet
Vissza nem térítendő támogatások
192. cikk
Külső fellépések teljes körű finanszírozása
193. cikk
Külső fellépések keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó szabályok
5. fejezet
Az elszámolások auditálásaellenőrzése
194. cikk
Külső fellépések keretében nyújtott támogatások uniós auditálása
V. CÍM
EURÓPAI HIVATALOK
195. cikk
Az európai hivatalok
196. cikk
A hivatalokra vonatkozó előirányzatok
197. cikk
Az intézményközi hivatalok engedélyezésre jogosult tisztviselői
198. cikk
Az intézményközi hivatalok elszámolásai
199. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskör átruházása az intézményközi európai hivatalokra
200. cikk
Harmadik félnek nyújtandó szolgáltatások
VI. CÍM
IGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK
201. cikk
Általános rendelkezések
202. cikk
Kötelezettségávllalások
203. cikk
Az igazgatási előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezése
VII. CÍM
SZAKÉRTŐK
204. cikk
Szakértők
HARMADIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
205. cikk
Átmeneti rendelkezések
206. cikk
Az Európai Parlament és a Tanács információkérése
207. cikk
Küszöbértékek és összegek
208. cikk
Az EUMSZ és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott szervek költségvetési keretrendelete
209. cikk
Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára
210. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
211. cikk
Felülvizsgálat
212. cikk
Hatályvesztés
213. cikk
Az EKSZ-re vonatkozó felülvizsgálat
214. cikk
Hatálybalépés
MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
Együttes nyilatkozat a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kérdésekről
Együttes nyilatkozat az épületekkel kapcsolatos kiadásokról a 203. cikkel összefüggésben
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a 203. cikk (3) bekezdéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Számvevőszék véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokat - egyebek mellett a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését figyelembe vevő változtatásokat - kell végrehajtani, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet hatályát veszti, és helyébe az áttekinthetőség érdekében e rendelet lép.
(2)
A hatékony és eredményes gazdálkodást, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek kontrollját és védelmét szolgáló, és egyre nagyobb átláthatóságot biztosító, az Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: a költségvetés) megállapítására és végrehajtására vonatkozó szabályokról rendelkező 1605/2002/EK, Euratom rendelet megállapította azokat a költségvetési elveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket minden jogi aktusnak és minden intézménynek tiszteletben kell tartania. Az alapelveket, a rendelet szemléletét és szerkezetét, valamint a költségvetési és pénzgazdálkodás alapszabályait meg kell őrizni. Lehetőség szerint felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell az alapelvektől való eltéréseket, figyelembe véve, hogy azok továbbra is relevánsak-e, mekkora hozzáadott értéket jelentenek a költségvetés számára, és mekkora terhet rónak az érdekelt felekre. Meg kell őrizni és meg kell erősíteni a pénzügyi szabályok kulcsfontosságú elemeit: a pénzügyi szereplők feladatait, az operatív szolgálatoknál a kontrollfunkciók integrálását, a belső ellenőröket, a tevékenységalapú költségvetés-tervezést, a számviteli elvek és szabályok korszerűsítését és a vissza nem térítendő támogatások alapelveit.
(3)
E rendelet eltérő rendelkezései hiányában az Európai Központi Bankot (EKB) sajátos jellege és feladatai - különösen a saját pénzügyei irányításának tekintetében élvezett függetlensége - miatt ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből.
(4)
A gyakorlati tapasztalatok fényében szabályokat kell e rendeletbe foglalni a költségvetés-végrehajtás változó követelményeinek, például a más támogatókkal közösen végzett társfinanszírozásnak a követése, a külső segélyek hatékonyságának fokozása, a sajátos pénzügyi eszközök - ideértve az Európai Beruházási Bankkal (EBB) létrehozottakat is - használatának elősegítése és a köz- és magánszféra közötti partnerségeken (PPP-k) keresztül történő végrehajtás elősegítése érdekében.
(5)
Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet a szerződésekkel összhangban lévő átfogó költségvetési elvek és pénzügyi szabályok megállapítására korlátozódott, miközben a végrehajtási rendelkezéseket az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (4) állapította meg, a szabályok átláthatóbb hierarchiájának megteremtése és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet érthetőségének javítása érdekében. Az EUMSZ 290. cikkének értelmében a jogalkotási aktusokban felhatalmazás adható a Bizottság részére olyan nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit csak kiegészítik, illetve csak módosítják. Ennek következtében a 2342/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított egyes rendelkezéseket ebbe a rendeletbe kell beépíteni.
(6)
A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés az Unió más szakpolitikáinak és belső fellépéseinek szerves részévé vált. Az erre a szakpolitikai területre alkalmazandó különös pénzügyi rendelkezések így már nem indokoltak, ezért azokat el kell hagyni e rendeletből.
(7)
Az átláthatóság biztosítása érdekében a költségvetésnek nyilván kell tartania az európai pénzügyi stabilitási eszköz és az európai pénzügyi stabilitási mechanizmus keretében az Unió által nyújtott, a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó garanciákat.
(8)
Az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamatra vonatkozó jelenlegi szabályokat egyszerűsíteni kell, mivel ezek túlzott adminisztratív terhet jelentenek mind a végső kedvezményezettek, mind a Bizottság szolgálatai számára, és a Bizottság szolgálatai és a végső kedvezményezettek közötti félreértésekhez vezetnek. Az egyszerűsítés érdekében különösen a kedvezményezettek tekintetében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban meg kell szüntetni az előfinanszírozási kifizetések tekintetében a kamatképzés és e kamatok visszafizetésének kötelezettségét. Az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat programokra történő újrafelhasználása, az ilyen kamatoknak a kifizetési kérelmekből történő levonása vagy az ilyen kamatok visszafizettetése érdekében azonban lehetővé kell tenni, hogy a hatáskör-átruházási megállapodás tartalmazzon ilyen kötelezettséget.
(9)
A címzett bevételekre vonatkozó átviteli szabályoknak figyelembe kell venniük a külső és belső címzett bevételek közötti különbségtételt. A támogató által hozzárendelt célnak való megfelelés érdekében a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és fel kell használni az azon programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek befejezéséig, amelyhez azokat hozzárendelték. Biztosítani kell, hogy a program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók legyenek a következő program vagy fellépés első évében. Biztosítani kell, hogy a belső címzett bevételeket csak egy évre lehessen átvinni, kivéve, ha ez a rendelet másként rendelkezik.
(10)
Az ideiglenes tizenkettedekre vonatkozó szabályokat tisztázni kell mind a kérelmezhető további tizenkettedek száma, mind az olyan helyzetek tekintetében, amikor az Európai Parlament úgy határoz, hogy csökkenti a Tanács által elfogadott ideiglenes tizenkettedeken felüli további kiadások összegét.
(11)
Egyrészt az Európai Parlament és a Tanács által engedélyezett előirányzatokból származó belső címzett bevételek, másrészt a különböző támogatók által az egyes programokhoz vagy fellépésekhez rendelt és tőlük beszedett külső címzett bevételek sajátosságainak figyelembevétele érdekében módosítani kell a címzett bevételekre vonatkozó, a globális fedezet elvétől való eltérést. A külső támogatók számára lehetővé kell tenni, hogy külső - különösen humanitárius célú - műveleteket társfinanszírozzanak; ezt olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amikor az alap-jogiaktus kifejezetten nem rendelkezik ilyen társfinanszírozásról.
(12)
A címzett bevételeket a költségvetési tervezetben átláthatóbb módon kell feltüntetni annak előírásával, hogy a címzett bevételeket olyan összeggel kell beállítani a költségvetési tervezetbe, amely összeg a költségvetési tervezet készítésekor biztosnak tekinthető.
(13)
Ami az egyediség elvét illeti, mivel már nincs megkülönböztetés a kötelező és a nem kötelező kiadások között, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó szabályokat ennek megfelelően ki kell igazítani.
(14)
Az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó szabályokat szintén a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből következő változásokhoz kell igazítani. Továbbá, a közelmúlt tapasztalata azt mutatja, hogy - különösen a strukturális alapok esetében - fontos növelni a kifizetési előirányzatok év végi átcsoportosítását illető rugalmasságot. Biztosítani kell a költségvetés eredményesebb végrehajtását különösen a kifizetési előirányzatok, a címzett bevétel és a több címben közös igazgatási előirányzatok vonatkozásában. Ennek érdekében egyszerűsíteni kell az átcsoportosítások tipológiáját, és egyes átcsoportosítások jóváhagyási eljárását rugalmasabbá kell tenni. Különösen az bizonyult relevánsnak és hatékonynak, hogy a Bizottság nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok esetén dönthet a fel nem használt előirányzatok átcsoportosításáról. Ezt a lehetőséget ezért ki kell terjeszteni a költségvetési év december 1. napja után bekövetkező hasonló eseményekre. Ilyen esetekben az átláthatóság érdekében a Bizottságnak haladéktalanul értesítenie kell a fel nem használt előirányzatok átcsoportosításáról szóló döntéséről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(15)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó rendelkezések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a jogalkotási javaslatok készítésekor és a megfelelő irányítási és kontrollrendszerek felállításakor figyelembe kell vennie a hibakockázat várható szintjét, valamint a kontrollok költségét és hasznait. A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentésében be kell számolnia a kontrollok eredményéről, költségeiről és hasznairól. A tagállamok által az uniós források irányításáért és kontrolljáért felelősként kijelölt szervek által benyújtott, e rendszerekkel kapcsolatos vezetői nyilatkozatok szerves részét képezik a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek hatékonyságának.
(16)
Az EUMSZ 15. cikkében foglalt átláthatósági elv, amelynek értelmében az intézményeknek a lehető legnyitottabb módon kell működniük, a költségvetés végrehajtásának terén megköveteli, hogy a polgárok tudomást szerezhessenek arról, hogy az Unió hol és milyen célokra fordítja a forrásokat. Az ilyen információk előmozdítják a demokratikus vitát, hozzájárulnak a polgárok uniós döntéshozatali eljárásban történő részvételéhez, és megerősítik az uniós kiadásokkal kapcsolatos intézményi kontrollt és alapos vizsgálatot. Az ilyen célokat az uniós forrásokból részesülő végső szerződő felekkel és az uniós források kedvezményezettjeivel kapcsolatos vonatkozó információk - lehetőség szerint korszerű kommunikációs eszközök segítségével történő - közzététele révén kell megvalósítani, ami figyelembe veszi az ilyen szerződő felek és kedvezményezettek bizalmassághoz és biztonsághoz fűződő jogos érdekeit, természetes személyek esetében pedig a magánélethez való jogot és személyes adataik védelmét. Ezért az arányosság elvével összhangban az intézményeknek szelektív megközelítést kell alkalmazniuk az információk közzététele terén. Használható információk nyújtása érdekében a közzétételről szóló határozatoknak megfelelő szempontokon kell alapulniuk.
(17)
Az EUMSZ 316. cikkével összhangban az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak a költségvetés ugyanazon szakaszában kell szerepelnie.
(18)
Az EUMSZ szerinti éves költségvetési eljárásnak meg kell jelennie ebben a rendeletben.
(19)
A költségvetés megállapítása tekintetében fontos pontosan meghatározni a Bizottság által összeállított költségvetési tervezet szerkezetét és tartalmát. A költségvetési tervezetet megelőző általános bevezetés tartalmát pontosabban kell meghatározni. Szükséges továbbá rendelkezni a következő évekre vonatkozó pénzügyi programozásról és a Bizottságnak biztosított azon lehetőségről, hogy a költségvetési kérelmek támogatására munkadokumentumot nyújtson be.
(20)
A közös kül- és biztonságpolitika sajátosságaira tekintettel naprakésszé kell tenni az EUMSZ-nek és az EUSZ V. és VI. címének az alap-jogiaktusok formájára vonatkozó rendelkezéseit. Emellett összhangba kell hozni az EUMSZ-szel a külső fellépések terén végrehajtandó előkészítő intézkedések elfogadási eljárását.
(21)
A költségvetés végrehajtásának módjaira vonatkozó szabályok, amelyek különösen a végrehajtási hatáskörök harmadik felekre történő átruházásának feltételeit szabályozzák, az évek során túl összetettekké váltak, így ezeket egyszerűsíteni kell. Fenn kell tartani ugyanakkor az átruházás eredeti célját, amely annak biztosítása, hogy a kiadásokat a végrehajtás módjától függetlenül a kontroll és az átláthatóság olyan szintje mellett hajtsák végre, amely megegyezik a bizottsági szolgálatoktól elvárt szinttel.
(22)
Világos megkülönböztetést kell tenni azon helyzetek között, amikor a költségvetést közvetlenül - a Bizottság vagy végrehajtó ügynökségei - hajtják végre, amikor a költségvetést megosztott irányításban a tagállamok hajtják végre, illetve amikor a költségvetést harmadik felek által, közvetett módon hajtják végre. Ennek lehetővé kell tennie egy, a megosztott és közvetett irányításra vonatkozó harmonizált rendszer létrehozását, amely az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban kiigazítható, különösen abban az esetben, amikor a költségvetést megosztott irányításban a tagállamok hajtják végre. Egy ilyen harmonizált rendszernek tartalmaznia kell azokat az alapelveket, amelyeket a Bizottságnak tiszteletben kell tartania abban az esetben, ha úgy dönt, hogy a költségvetést megosztott irányításban vagy közvetett módon hajtja végre, valamint tartalmaznia kell a költségvetés végrehajtásának feladataival megbízott felek által tiszteletben tartandó alapelveket is. A Bizottságnak képesnek kell lennie az uniós szabályok és eljárások alkalmazására, vagy arra, hogy elfogadja a megbízott fél szabályainak és eljárásainak alkalmazását, feltéve, hogy ez utóbbi szavatolja az Unió pénzügyi érdekeinek egyenértékű védelmét. A Bizottság felügyeleti feladatainak részeként kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket is meg kell határozni, ideértve az elszámolás ellenőrzését és elfogadását is valamennyi végrehajtási módszer esetében.
(23)
A felek és a közvetett irányításban költségvetés végrehajtásának feladataival megbízott szervezetek és személyek előzetes értékelésének szabályait oly módon kell kiigazítani, hogy azok biztosítsák, hogy minden megbízott szervezet vagy személy az e rendeletben előírttal egyenértékű szinten garantálja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.
(24)
Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikke alapján uniós szervekként intézményesített PPP-k tapasztalatai azt mutatják, hogy további PPP-kategóriákat kell létrehozni az eszközválaszték bővítése érdekében, és olyan szervek bevonása érdekében, amelyek szabályai rugalmasabbak és hozzáférhetőbbek a magánszférabeli partnerek számára, mint az uniós intézményekre vonatkozó szabályok. Ezeknek a további kategóriáknak ki kell terjedniük a tagállamok magánjoga által szabályozott szervezetekre és.a valamely alap-jogiaktussal létrehozott, pénzügyi szabályokkal rendelkező szervezetekre, amelyek tiszteletben tartják az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket.
(25)
Az EUMSZ 317. cikkének alkalmazásában e rendeletnek szigorítania kell a költségvetést megosztott irányításban végrehajtó tagállamokra vonatkozó alapvető kontroll-és ellenőrzési kötelezettségeket, mivel ilyen kötelezettségeket jelenleg csak az ágazatspecifikus szabályok tartalmaznak. Ezért minden érintett szakpolitikai terület tekintetében koherens keretet létrehozó rendelkezéseket kell alkotni a harmonizált, nemzeti szintű igazgatási rendszerekről. Ez a keret nem hozhat létre további kontrollrendszereket, hanem lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy az uniós források iránításával és kontrolljával megbízott szerveket jelöljön ki. Ennek a rendeletnek továbbá rendelkeznie kell az e rendszerekre irányadó közös irányítási és kontrollkötelezettségekről, az éves vezetői nyilatkozatról, amelyben a gazdálkodók felelősséget vállalnak a rájuk bízott uniós források kezeléséért, az elszámolás ellenőrzéséről és elfogadásáról, valamint a Bizottság által működtetett felfüggesztési és korrekciós mechanizmusokról az általános jogbiztonságot és a kontrollok és válaszfellépések hatékonyságát fokozó, az Unió pénzügyi érdekeit szolgáló egységes jogalkotási keret megteremtése érdekében. A részletes rendelkezéseket továbbra is az ágazatspecifikus rendeletekben kell meghatározni. Az egységes ellenőrzési megközelítés összefüggésében és az ismételt kontrollokból eredő további adminisztratív teher csökkentése érdekében a tagállamok - alkotmányos rendelkezéseikkel összhangban - nemzeti vagy regionális szinten aláírt nyilatkozatokat juttathatnak el a Bizottsághoz.
(26)
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai tekintetében pontosítani kell néhány, különösen a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő által létrehozott előzetes és utólagos kontrollokra, illetve jelentéstételi kötelezettségére vonatkozó rendelkezést. Ebben a tekintetben naprakésszé kell tenni a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentésének tartalmát azzal a gyakorlattal összhangban, amely szerint a jelentés tartalmazza azokat a pénzügyi és irányítási információkat, amelyek a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatainak ellátásáról szóló megbízhatósági nyilatkozat alátámasztásához szükségesek.
(27)
Pontosítani kell a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének feladatait. Meg kell határozni különösen azt, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az egyetlen személy, aki jogosult a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör megállapítására, míg a többi intézmény számvitelért felelős tisztviselői saját intézményük számviteli eljárásait határozzák meg.
(28)
Egyes programok vagy fellépések különösen pénzügyi intézmények által történő végrehajtását elősegítendő, e rendeletnek rendelkeznie kell a vagyonkezelői számlák nyitásának lehetőségéről. Ilyen számlákat a Bizottság nevében vagy megbízásából kell nyitni valamely pénzügyi intézményben. A számlákat az illető pénzügyi intézménynek kell kezelnie az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége mellett, és lehetővé kell tenni, hogy e számlák pénzneme eurón kívül más is lehessen.
(29)
A bevételi műveletek tekintetében a költségvetési szükségletek figyelembevétele érdekében ésszerűsíteni kell a követelések megbecslésének szabályait. A nyilvántartásba vételnek akkor kell kötelezőnek lennie, amikor a bevétel meghatározott valószínűséggel várható, és ésszerű közelítéssel számszerűsíthető. Az egyszerűsítés érdekében rendelkezéseket kell alkotni a követelések megbecslése kiigazításának vagy törlésének eljárásairól.
(30)
Pontosítani kell, és meg is kell erősíteni a visszafizettetés szabályait. Ennek keretében világosan meg kell határozni, hogy a megállapított követelés törlése nem vonja maga után az Unió valamely megállapított jogosultságáról való lemondást. Ezen túlmenően, az Unió pénzügyi érdekei védelmét megerősítendő, a tagállamok az visszatérítendő uniós forrásokat nem kezelhetik a területükön működő állami szervezetek követeléseinél kevésbé kedvezően.
(31)
A pénzbírságok, büntetések és szankciók útján ideiglenesen befolyt összegek, valamint az ezek által létrejött bevételek kezelésével összefüggő kockázatok csökkentésének szükségességére figyelemmel ezeket az összegeket a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ezeket kivető határozat elleni valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerülését követő pénzügyi évben kell bevételként elszámolni.
(32)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban világosan meg kell határozni a kifizetések különböző típusait. Továbbá, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott elszámolási szabályokkal összhangban rendszeresen el kell számolnia az előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek érdekében a szerződéseknek, vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatoknak, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásoknak és a hatáskör-átruházási megállapodásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk.
(33)
Ennek a rendeletnek elő kell mozdítania az e-kormányzat célkitűzését, és különösen az elektronikus adatok használatát az intézmények és harmadik felek közötti információcsere során.
(34)
Bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni közös közbeszerzési eljárások folytatását az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (az EFTA) államaival vagy az Unió tagjelölt országaival.
(35)
Az Unió pénzügyi érdekei védelmének erősítése érdekében különösen tökéletesíteni kell a közbeszerzési eljárásban való részvételből történő kizárásra vonatkozó szabályokat.
(36)
Mivel az EKB és az EBB saját forrásainak felhasználása érinti az Unió pénzügyi érdekeit, hozzáférést kell biztosítani számukra az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében létrehozott, kizárásokat tartalmazó központi adatbázisban tárolt információkhoz.
(37)
A közigazgatási és pénzügyi szankciókat alkalmazó - különösen a közbeszerzést érintő - határozatok közzététele tekintetében szilárd jogalapot kell megállapítani az adatvédelmi követelményekkel összhangban. Adatvédelmi és jogbiztonsági okokból e közzétételnek választhatónak kell lennie.
(38)
A szerződő feleket terhelő biztosítéknyújtási követelmény már nem lehet automatikus, hanem azt kockázatelemzéstől kell függővé tenni.
(39)
A jogbiztonság érdekében a vissza nem térítendő támogatások és pénzügyi eszközök alkalmazási körét pontosítani kell. A vissza nem térítendő támogatások, valamint a pénzügyi eszközök különös feltételeinek részletes meghatározásának hozzá kell járulnia a kétféle pénzügyi támogatás hatásának maximalizálásához.
(40)
A kifejezetten egy tevékenység céljából létrehozott jogalanyokra vonatkozó, a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos szabályokat összhangba kell hozni az uniós forrásokhoz való hozzáférésnek és a vissza nem térítendő támogatásoknak a vonatkozó nemzeti joggal összhangban létrehozott társaság vagy társulás keretein belül együttműködni kívánó jelentkezők vagy kedvezményezettek általi kezelésének megkönnyítése érdekében, különösen azokban az esetekben, amikor a választott jogi forma szilárd és megbízható együttműködési környezetet tesz lehetővé. Ezen túlmenően, az Unió pénzügyi kockázatainak korlátozott volta és annak fényében, hogy szükséges elkerülni a már meglévő strukturális megállapodásoknak a szerződési feltételek szintjével való kibővítését, az egy kedvezményezettel állandó jogi vagy tőkekapcsolatban álló jogalanyokat fel kell jogosítani arra, hogy az elszámolható költségeket a kedvezményezettet terhelő összes kötelezettség teljesítése nélkül nyújthassák be.
(41)
Az egyösszegű átalányok és átalányfinanszírozás alkalmazása terén szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy ezek a finanszírozási formák jelentősen egyszerűsítették az adminisztratív eljárásokat és jelentős mértékben csökkentették a tévedések kockázatát. Ezen túlmenően, az eredményalapú pénzügyi támogatás egyes tevékenységtípusok esetében megfelelőnek bizonyult. Ebben az összefüggésben a vissza nem térítendő támogatások egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányok alapján meghatározott egyszerűsített fajtáinak alkalmazására vonatkozó feltételeket rugalmasabbá kell tenni. Különösen az összegek kedvezményezettenkénti meghatározására kell lehetőséget teremteni, beleértve azt is, ha a kedvezményezett ezeket az összegeket a szokásos költség-elszámolási gyakorlatával összhangban számolja el a kifejezetten az Unió felé történő pénzügyi jelentéstétel tekintetében a kedvezményezett által viselt adminisztrációs teher és költségek könnyítése érdekében.
(42)
A szükséges szakértelemmel rendelkező, de nem munkabérben fizetett személyek (ilyen lehet a kis struktúrákban foglalkoztatottak esete) uniós vissza nem térítendő támogatási programokban való részvétele akadályainak eltávolítása érdekében a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos szabályoknak figyelembe kell venniük a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (5) meghatározott, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) által alkalmazott egyedi javadalmazási konstrukciókat.
(43)
A nonprofit elvet és a társfinanszírozási elvet ki kell igazítani a gyakorlati tapasztalatok, valamint annak fényében, hogy az ilyen elvek eltérő értelmezései és alkalmazása hibákhoz és alkalmanként az elérni kívánt hatással ellentétes hatásokhoz vezet. A kedvezményezettek általi jelentéstétel egyszerűsítése, és a finanszírozási források diverzifikálására való ösztönzésük érdekében a haszon meghatározásakor különösen az elszámolható költségekre és a kifejezetten ezen költségek finanszírozására szolgáló bevételekre kell összpontosítani. A Bizottságnak ezen túlmenően nem szabad azt feltételeznie, hogy más támogatók nem fogják visszafizettetni a saját hozzájárulásuk nyomán keletkező esetleges többletet, és ezért csak saját vissza nem térítendő támogatása arányában fizettetheti vissza a nyereséget. Végezetül, a degresszivitás elve nem bizonyult hatékony eszköznek arra, hogy csökkentse a vissza nem térítendő működési támogatások kedvezményezettjeinek az uniós forrásoktól való függőségéből eredő kockázatokat. Ezen túlmenően, a degresszivitás elvének alkalmazhatósága jelentősen csökkent, miután számos alap-jogiaktus és a vissza nem térítendő támogatások egyszerűsített fajtái esetében szükségszerűen kivételek bevezetésére került sor. E hátulütők tükrében a vissza nem térítendő működési támogatásokra alkalmazandó degresszivitási követelményt meg kell szüntetni.
(44)
A korlátozott adminisztratív forrásokkal rendelkező szervezetek - amelyek bizonyos vissza nem térítendő támogatási rendszerek esetében az elsődlegesen célzott társadalmi csoportokat képviselhetik, és amelyek az uniós szakpolitikák célkitűzéseinek megvalósításához nélkülözhetetlenek - uniós forrásokhoz való hozzáférését a kis összegű vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó eljárások további egyszerűsítése révén elő kell segíteni.
(45)
A jogbiztonság biztosítása és olyan egységes pénzügyi alapszabályok meghatározása érdekében, amelyekre a kedvezményezettek valamennyi uniós program esetében hivatkozhatnak, e rendeletben meg kell határozni a költségek elszámolhatóságának feltételeit és a költségek egyes kategóriáira vonatkozó egyedi feltételeket, továbbá rendelkezni kell azok következetes alkalmazásáról.
(46)
A természetben történő hozzájárulások harmadik féltől való, társfinanszírozásként történő elfogadására és az ilyen hozzájárulások értékének meghatározására vonatkozó feltételeket a hibakockázat és a perek számának csökkentése érdekében harmonizálni kell.
(47)
Az átláthatóság, valamint a rájuk jellemző tervezési korlátok figyelembevétele érdekében a vissza nem térítendő támogatást igénylőket a pályázati felhívásban tájékoztatni kell arról, hogy mikorra várható a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása, illetve az, hogy a vissza nem térítendő támogatás odaítéléséről szóló határozatról őket tájékoztatják. Ugyanebből a célból ennek a rendeletnek a tapasztalatok és a bevezetett egyszerűsítési intézkedések várt hatásai alapján meg kell állapítania egy referencia-határidőt.
(48)
Amennyiben rendszerszintű vagy visszatérő, számos vissza nem térítendő támogatásra lényegi hatással levő szabálytalanságokra derül fény, az ellenőrzés megállapításait a helyszíni kontrollokból és ellenőrzésekből adódó pénzügyi és adminisztratív költségek csökkentése érdekében szigorú feltételek mellett az érintett nem ellenőrzött vissza nem térítendő támogatásokra is ki kell terjeszteni. A Bizottság a rendszerszintű vagy visszatérő hibák által bizonyítottan érintett vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazott csökkentési vagy visszafizettetési arány extrapolációjához csak akkor folyamodhat, ha arányos mértékű erőfeszítéssel nem lehetséges vagy nem kivitelezhető minden egyes érintett vissza nem térítendő támogatás esetében az el nem számolható költségek pontos számszerűsítése.
(49)
E rendeletnek szabványos határidőket kell megállapítania az uniós vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos dokumentumok kedvezményezettek általi megőrzésére vonatkozóan eltérő vagy aránytalan szerződési feltételek elkerülése érdekében, de egyúttal a Bizottságnak és a Számvevőszéknek elegendő időt hagyva az ilyen adatokhoz és dokumentumokhoz való hozzáférés megszerzésére, valamint az unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges utólagos vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésére.
(50)
A többek között számos, csak több lépcsős vissza nem térítendő támogatásokkal elérhető természetes személyeket célzó programok helyes végrehajtásának megkönnyítése érdekében bizonyos feltételek mellett ki kell terjeszteni azt a lehetőséget, hogy a kedvezményezettek harmadik felek számára pénzügyi támogatást nyújtsanak. Mindazonáltal fent kell tartani azt az elvet, amely szerint a kedvezményezett nem mérlegelhet, amikor harmadik felek számára nyújt pénzügyi támogatást, különösen az ellentmondások elkerülése érdekében a kedvezményezettek számára biztosított azon lehetőségek között, amellyel felelősségi körükben kialakíthatnak és végrehajthatnak pénzügyi támogatást, mint támogatható tevékenységet is magában foglaló tevékenységeket, illetve aközött a lehetőség között, hogy megosztott vagy közvetett irányítás keretében költségvetési végrehajtási feladatokkal bízzanak meg egyes szerveket, szervezeteket vagy személyeket.
(51)
A pénzdíjak alkalmazását, mint a pénzügyi támogatás hasznos módját, elő kell mozdítani, és a vonatkozó szabályokat a vissza nem térítendő támogatások rendszerétől való elválasztás és a várható költségekre való bárminemű utalás kiiktatása révén egyértelműsíteni kell. Mindazonáltal a pénzdíjak alkalmazása nem minden uniós szakpolitikai célkitűzés esetén helyénvaló, ezért azokat a többi finanszírozási eszköz - például a vissza nem térítendő támogatások - kiegészítésére, nem pedig kiváltására szolgáló lehetőségnek kell tekinteni.
(52)
A pénzügyi eszközök szerepet játszhatnak az uniós források hatásainak multiplikálásában, amennyiben ezeket a forrásokat más forrásokkal vonják össze, és azok tőkeáttételi hatással bírnak. Mivel e pénzügyi eszközök nem építhetők be a szolgáltatások vagy vissza nem térítendő támogatások rendszerébe, a pénzügyi támogatás új típusát kell létrehozni. A pénzügyi eszközöket csak szigorú feltételek mellett szabad alkalmazni annak érdekében, hogy a költségvetésre nézve ne alakuljon ki költségvetési kockázat, és hogy ne keletkezzen az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen piaci torzulás.
(53)
Az Európai Parlament és a Tanács által egy adott programra jóváhagyott éves előirányzatok keretében a pénzügyi eszközöket kiegészítő jelleggel, olyan előzetes értékelés alapján kell alkalmazni, amely bizonyítja, hogy a pénzügyi eszközök az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítását hatékonyabban szolgálják, mint más uniós finanszírozási formák, köztük a vissza nem térítendő támogatások.
(54)
A pénzügyi eszközöket mindenekelőtt céljukat és időtartamukat meghatározó alap-jogiaktus révén kell elfogadni. Amennyiben a pénzügyi eszközöket kellően indokolt esetben alap-jogiaktus nélkül fogadják el, azokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetésben jóvá kell hagynia.
(55)
Meg kell határozni az esetlegesen az első rész VIII. címe hatálya alá eső eszközök, úgymint kölcsönök, biztosítékok, tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések és kockázat-megosztási eszközök fogalmát. A kockázat-megosztási eszközök fogalmának magába kell tudni foglalni a projektkötvények hitelminőség-javítását, amely kölcsön vagy garancia formájában nyújtott hitelminőség-javítás révén fedezi egy projekt adósságszolgálati kockázatát és enyhíti a kötvénytulajdonosok hitelkockázatát.
(56)
Az éves visszafizetések - köztük a tőke-visszafizetések, a felszabadított biztosítékok és a kölcsönök tőkeösszegének visszafizetése - belső címzett bevételnek minősülnek. A bevételeket, köztük az osztalékokat, a tőkenyereséget, a garanciadíjakat, valamint a kölcsönök és a vagyonkezelői számlákon szereplő összegek kamatát az igazgatási díjak és költségek levonása után fel kell venni a költségvetésbe. Ebben a rendeletben meg kell határozni a pénzügyi eszközökre vonatkozó elveket és feltételeket, valamint az Unió pénzügyi felelősségvállalására, a csalással és a pénzmosással szembeni fellépésekre, a pénzügyi eszközök megszüntetésére és a jelentéstételre vonatkozó szabályokat.
(57)
Egyszerűsíteni kell a beszámolók tartalmát annak megállapítása révén, hogy az uniós beszámolók csak az összevont pénzügyi beszámolót és az aggregált költségvetési számlákat tartalmazzák. Pontosítani kell azt is, hogy az összevont beszámolók készítésének folyamata csak az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező, az uniós költségvetés terhére hozzájárulásokban részesülő intézményeket és szerveket, illetve azon egyéb szerveket érinti, amelyek beszámolóit a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott könyvelési szabályokkal összhangban konszolidálni kell.
(58)
Ahogyan azt az uniós számviteli szabályok alapjául szolgáló nemzetközileg elfogadott számviteli standardok előírják, a nyugdíjfizetési kötelezettségeket és a munkavállalói juttatásokat illető egyéb kötelezettségeket az uniós könyvelésben rögzíteni kell, és azokat az Unió mérlegében külön tételként kell megjeleníteni, valamint a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben ki kell fejteni.
(59)
A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője és az összevonásban szereplő intézmények vagy az EUMSZ vagy az Euratom szerződés alapján létrejött, és jogi személyiséggel rendelkező, a költségvetésből finanszírozott szervek, valamint azon szervek számvitelért felelős tisztviselői feladatainak és felelősségei körének világos szétválasztása érdekében amelyek könyvelését a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott könyvelési szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a pénzügyi év költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentést minden intézménynek vagy szervnek a következő pénzügyi év március 31-ig el kell készítenie, és el kell küldenie az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék számára.
(60)
Az Unió számviteli szabályai és elvei, valamint a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület szabályai közötti konzisztencia biztosítása érdekében naprakésszé kell tenni az Unió számviteli szabályait és elveit.
(61)
A Számvevőszéknek gondoskodnia kell arról, hogy azon megállapításait, amelyek hatással lehetnek az ellenőrzött felek végleges beszámolójára vagy a mögöttes tranzakciók jogszerűségére vagy szabályszerűségére, az érintett intézménynek vagy szervnek időben küldjék meg, annak érdekében, hogy az ellenőrzött feleknek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy tanulmányozzák a a megállapításokat.
(62)
Naprakésszé kell tenni az előzetes és a végleges beszámolókra vonatkozó szabályokat, különösen a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének elküldendő beszámolókhoz konszolidációs célból csatolandó, beszámolásra vonatkozó információk meghatározása érdekében.
(63)
A Bizottság által a mentesítés kapcsán benyújtandó információk tekintetében a Bizottságnak különösen egy az Unió pénzügyi helyzetét értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, az EUMSZ 318. cikkével összhangban.
(64)
A strukturális alapokra, a Kohéziós Alapra, az Európai Halászati Alapra, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapra és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozott, megosztott irányításban irányított alapokra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelethez (6) mellékelt bizottsági nyilatkozatban foglalt, az előfinanszírozási kifizetések visszafizetésére és az előirányzatok újbóli hozzáférhetővé tételére vonatkozó rendelkezést fenn kell tartani. Ezen túlmenően az átvitelre vonatkozó szabálytól eltérve lehetővé kell tenni a Bizottság számára a pénzügyi év végén rendelkezésre álló, az előfinanszírozási kifizetések visszafizetéséből keletkező kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelét a program lezárásáig, és azok felhasználását, amennyiben más kötelezettségvállalási előirányzatok már nem állnak rendelkezésre.
(65)
Pontosítani kell a Közös Kutatóközpont (Joint Research Centre - JRC) közbeszerzési és vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárásokban való részvételét. Ezen túlmenően a kapcsolódó feladatok eredményes teljesítése érdekében az ilyen eljárásokban való részvételből származó bevételeket kivételesen külső címzett bevételnek kell tekinteni.
(66)
A külső fellépések végrehajtására vonatkozó különös rendelkezéseket hozzá kell igazítani a végrehajtási módszerek változtatásaihoz, valamint differenciált megközelítést kell alkalmazni arra az esetre, amikor az Uniónak humanitárius szükséghelyzetekre, nemzetközi válságokra vagy a demokratikus átmenet folyamatában lévő harmadik országok szükségleteire kell reagálnia.
(67)
E rendeletben meg kell határozni, hogy milyen általános feltételek mellett lehet a költségvetési támogatást külső fellépések eszközeként felhasználni. Az ilyen feltételeknek az államháztartási gazdálkodás kellő átláthatóságának, megbízhatóságának és hatékonyságának biztosítására kell vonatkozniuk. A Bizottságnak továbbá finanszírozási döntés ben kell rögzítenie, hogy a költségvetési támogatás folyósítása milyen célkitűzésekhez és várt eredményekhez kapcsolódik. Az ilyen részleteket, valamint a költségvetési támogatás visszatérítésének feltételeit a kedvezményezett országgal kötött finanszírozási megállapodásba bele kell foglalni.
(68)
Az Unió külső fellépések és fejlesztés terén betöltött nemzetközi szerepének megerősítése, valamint láthatóságának és hatékonyságának növelése céljából a Bizottság számára engedélyezni kell vészhelyzeti, vészhelyzetet követő és tematikus intézkedések céljára szolgáló uniós vagyonkezelői alapok létrehozását és irányítását. Jóllehet ezek az alapok nem képeznék részét a költségvetésnek, irányításuk során az uniós alapokból származó források felhasználásának biztonsága és átláthatósága által szükségessé tett mértékben e rendelettel összhangban kell eljárni. Ebből a célból a minden egyes vagyonkezelői alap esetében a támogatók képviseletét biztosító és az alapok felhasználásáról döntő igazgatótestületek elnökségét a Bizottságnak kell betöltenie. Ezenfelül az egyes vagyonkezelői alapok számvitelért felelős tisztviselőjének tisztét minden esetben a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének kell betöltenie.
(69)
A közvetett irányítás keretében külső fellépések végrehajtásával megbízott jogalanyok esetében a szerződések és a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások megkötésére rendelkezésre álló időszakot különös rendkívüli és külső körülmények hiányában a hatáskör-átruházási megállapodás Bizottsággal történő aláírásától számított legfeljebb három évben kell meghatározni. E határidő azonban nem alkalmazandó a strukturális alapokra vonatkozó eljárás szerint végrehajtott többéves programokra. Az ilyen többéves programok esetében az előirányzatok visszavonásának részletes szabályait ágazatspecifikus rendelkezésekben kell megállapítani.
(70)
A külső fellépésekre alkalmazandó különös közbeszerzési szabályok tekintetében engedélyezni kell harmadik országok a kedvezményezett országban letelepedett állampolgárainak részvételét a közbeszerzési eljárásban alap-jogiaktus nélküli programvégrehajtás esetén, és megfelelően indokolt rendkívüli körülmények fennállásakor is.
(71)
Javítani kell annak módját, ahogyan az intézmények az ingatlanprojekteket illetően jelenleg jelentést tesznek az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az intézményeknek a jövőbeni ingatlanprojektjeikről előzetesen, továbbá a projektek egyes szakaszaiban is tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A költségvetési szempontból jelentős ingatlanprojektekről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nemcsak véleményt kell nyilvánítaniuk, hanem azokat jóvá is kell hagyniuk.
(72)
Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények hosszú távú ingatlanpolitikát alakítsanak ki, és kihasználják az Unió kedvező pénzpiaci hitelminősítéséből következő alacsonyabb kamatlábakat. Ennek érdekében engedélyezni kell az intézmények számára, hogy ingatlanvásárlás céljából hiteleket vegyenek fel. Ez lehetővé tenné a jelenlegi bonyolult rendszer egyszerűsítését, miközben biztosítaná a költségek csökkentését és a nagyobb átláthatóságot.
(73)
A tapasztalatok fényében ebben a rendeletben pontosítani kell a szakértők szerepére kiválasztott természetes személyek tevékenységi körét, valamint a rájuk vonatkozó kiválasztási eljárásokat és javadalmazási feltételeket.
(74)
E rendelet egyes vonatkozásainak kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Az egyes felhatalmazások tartalmát és alkalmazási körét a vonatkozó cikkek tartalmazzák részletesen. Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(75)
Ezt a rendeletet csupán szükség esetén, és legkésőbb a 2013 utáni első többéves pénzügyi keret vége előtt két évvel kell felülvizsgálni. A túlzottan gyakori felülvizsgálat aránytalan költségeket okoz az igazgatási struktúrák és eljárások új szabályokhoz való igazítása során. Továbbáaz idő túl rövid lehet ahhoz, hogy helytálló következtetéseket vonhassunk le a hatályos szabályok alkalmazásából.
(76)
Átmeneti rendelkezésekre is szükség van. Ez a rendelet csak az alkalmazási szabályokról rendelkező felhatalmazáson alapuló jogi aktusok várhatóan 2012. decemberi hatályba lépését követően alkalmazható. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletet az év utolsó hónapjában alkalmazni kelljen, a hatálybalépését 2013. január 1-jére kell halasztani. Az ágazati szabályozással való összhang biztosítása érdekében a végrehajtás módszereire és a pénzügyi eszközökre vonatkozó rendelkezések alkalmazásának kezdő időpontját 2014. január 1-jére kell halasztani. Végezetül annak érdekében, hogy a 2012. évi költségvetésre már alkalmazhatóak legyenek, a strukturális alapok kifizetési előirányzatainak év végi átcsoportosítására vonatkozó rendelkezéseket a rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.
(77)
Ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, annak érdekében, hogy az e rendelet szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat időben el lehessen fogadni. E rendelet időben történő hatályba lépése szükséges a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított szabályok 2013. január 1-jétől való alkalmazhatósága érdekében -, és hogy el lehessen kerülni a költségvetési szabályoknak a pénzügyi év közben történő módosításából adódó nehézségeket.
(78)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelet (7) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztettek az európai adatvédelmi biztossal, aki 2011. április 15-én véleményt (8) adott,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
ELSŐ RÉSZ
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
I CÍM
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet meghatározza az Európai Unió általános költségvetésének megállapítására és végrehajtására, valamint az elszámolások bemutatására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.
(2) Ez a rendelet alkalmazandó az Euratom Ellátási Ügynökség költségvetésének végrehajtására.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „Unió”: az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, vagy - a szövegkörnyezettől függően - mindkettő;
b) „intézmény”: az Európai Parlament, az Európai Tanács, a Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága és az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ); az Európai Központi Bank nem tekintendő uniós intézménynek;
c) „költségvetés”: az az eszköz, amely minden pénzügyi évre előre jelzi és engedélyezi az Unió számára szükségesnek tartott összes bevételt és kiadást;
d) „alap-jogiaktus”: olyan jogi aktus, amely jogalapot biztosít az intézkedésekhez és a költségvetésbe beállított megfelelő kiadások végrehajtásához.
Az alap-jogiaktus az alábbi formákat öltheti:
Az ajánlások és vélemények nem minősülnek alap-jogiaktusnak;
e) „végrehajtási módszer”: az 58., 59. és 60. cikkben meghatározott költségvetés-végrehajtási módszerek;
f) „hatáskör-átruházási megállapodás”: az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának i-viii. pontja alapján költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetekkel vagy személyekkel megkötött megállapodás;
g) „kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, akivel vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodást írtak alá, vagy akit értesítettek arról, hogy javára vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat született;
h) „szerződő fél”: az a természetes vagy jogi személy, akivel közbeszerzési szerződést írtak alá;
i) „végső kedvezményezett”: az a kedvezményezett, szerződő fél vagy az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy pénzügyi eszköz révén pénzdíjat vagy támogatást kap;
j) „pénzdíj”: versenyt követően díjként odaítélt pénzügyi hozzájárulás;
k) „kölcsön”: olyan megállapodás, mely kötelezi a kölcsön folyósítóját, hogy a megállapodásban szereplő időre bocsássa rendelkezésre a kölcsön felvevője számára a megállapodásban szereplő pénzösszeget, és amely alapján a kölcsön felvevője az említett összeget köteles a megállapodásban szereplő időpontig visszafizetni;
l) „biztosíték”: egy harmadik fél adósságának, kötelezettségének, illetve sikeres teljesítésének egészéért vagy egy részéért való felelősségvállalásra vonatkozó írásbeli kötelezettségvállalás a biztosíték érvényesíthetővé válásának - például a tartozás meg nem fizetésének - esetére;
m) „tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés”: közvetlen vagy közvetett tőkejuttatás egy cég számára a cég teljes vagy részleges tulajdonlása ellenében, ahol a tőkebefektető bizonyos irányítási jogkört is szerezhet a cégben, és részesülhet a cég nyereségéből;
n) „részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés”: a saját tőke és az idegen tőke között álló finanszírozási forma, amely az elsőhelyi adósságnál magasabb, de a törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár. A részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés strukturálható jellemzően biztosíték nélküli és alárendelt, és egyes esetekben tőkévé alakítható adásságként, vagy elsőbbségi tőkeként;
o) „kockázatmegosztási eszköz”: olyan pénzügyi eszköz, amely lehetővé teszi egy meghatározott kockázat két vagy több szervezet közötti megosztását, adott esetben megállapodás szerinti díjazás ellenében.
p) „pénzügyi eszközök”: a költségvetésből kiegészítő jelleggel nyújtott uniós pénzügyi támogatási intézkedések, amelyek célja, hogy egy vagy több konkrét uniós szakpolitikai célkitűzést szolgáljanak. Ezek az eszközök tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések, kölcsönök vagy biztosítékok, vagy más kockázatmegosztási eszközök formáját ölthetik, és adott esetben vissza nem térítendő támogatásokkal kombinálhatók.
q) „személyzeti szabályzat”: a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (9);
r) „kontroll”: minden, a fellépések hatékonyságáról, eredményességéről és gazdaságosságáról, a jelentések megbízhatóságáról, az eszközök és információk védelméről, a csalás és a szabálytalanságok megelőzéséről, feltárásáról és korrekciójáról, valamint azok nyomon követéséről, kellő bizonyosságot adó intézkedés, és az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét. A kontroll több vizsgálatból is állhat, valamint az első mondatban említett célkitűzések eléréséhez szükséges szakpolitikák és eljárások végrehajtását is magában foglalhatja;
s) „vizsgálat”: a bevételi és kiadási műveletek egy meghatározott aspektusának vizsgálata.
3. cikk
A másodlagos jogszabályok megfeleltetése a rendeletnek
(1) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak végrehajtására vonatkozó, és valamely alap-jogiaktusban foglalt rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az első rész II. címében meghatározott költségvetési alapelveket.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a jogalkotó hatóságnak benyújtott valamennyi javaslatban és javaslat-módosításban egyértelműen utalni kell az első rész II. címének rendelkezéseitől vagy az e rendelet értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoktól való eltérést tartalmazó rendelkezésekre, valamint valamennyi ilyen javaslat bevezető hivatkozásaiban és indokolásában meg kell nevezni ezen eltérések pontos okait.
4. cikk
Időtartamok, időpontok és határidők
Eltérő rendelkezés hiányában az e rendeletben megállapított határidőkre az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK/Euratom tanácsi rendelet (10) vonatkozik.
5. cikk
A személyes adatok védelme
Ez a rendelet nem sérti sem a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), sem a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásait.
II. CÍM
KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK
6. cikk
A költségvetési alapelvek tiszteletben tartása
A költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani.
1. FEJEZET
Az egységesség és a teljesség elve
7. cikk
A költségvetés hatálya
(1) A költségvetés a következőket foglalja magában:
a)
az Unió bevételei és kiadásai, beleértve azon igazgatási kiadásokat, amelyek a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatosan az EUSZ rendelkezései alapján keletkeztek az intézményeknél, valamint az említett rendelkezések végrehajtása által előidézett operatív kiadásokat, amennyiben azok a költségvetést terhelik;
b)
az Európai Atomenergia-közösség bevételei és kiadásai.
(2) A 49. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a költségvetésnek nyilván kell tartania az európai pénzügyi stabilitási eszköz és az európai pénzügyi stabilitási mechanizmus keretében az Unió által nyújtott, a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó garanciákat.
8. cikk
Az egységesség és a teljesség elvére vonatkozó különös rendelkezések
(1) A 83. cikk sérelme nélkül, bevétel nem szedhető be, és kiadás nem teljesíthető, amíg azt a költségvetés egy tételére nem könyvelték le.
(2) Az engedélyezett előirányzatokat meghaladó kiadás nem teljesíthető, illetve nem engedélyezhető.
(3) Előirányzat nem szerepelhet a költségvetésben, amennyiben nem tartozik egy szükségesnek ítélt kiadási tételhez.
(4) A költségvetésből biztosított előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat nem az Uniót illeti, kivéve akkor, ha erről a hatáskör-átruházási megállapodások -a harmadik országokkal vagy az általuk kijelölt szervekkel kötött megállapodások kivételével - eltérően rendelkeznek. Ilyen rendelkezések esetén az ilyen kamatot vagy újra fel kell használni a megfelelő fellépésre, a 23. cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban a kifizetési kérelmekből levonva, vagy vissza kell fizettetni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat elszámolásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. FEJEZET
Az évenkéntiség elve
9. cikk
Fogalommeghatározás
A költségvetésben szereplő előirányzatokat egy pénzügyi évre engedélyezik, amely január 1-jétől december 31-ig tart.
10. cikk
Az előirányzatok típusai
(1) A költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból álló differenciált előirányzatokat, valamint nem differenciált előirányzatokat tartalmaz.
(2) A kötelezettségvállalási előirányzatok a pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások összes költségét fedezik, a 86. cikk (4) bekezdésére és a 189. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel.
(3) A kifizetési előirányzatok a pénzügyi évben vagy a korábbi pénzügyi években vállalt jogi kötelezettségek teljesítésére szolgáló kifizetéseket fedezik.
(4) E cikk (1) és (2) bekezdése nem érinti a második rész I., IV. és VI. címének különös rendelkezéseit, és nem akadályozza sem globális kötelezettségvállalások létrehozását, sem a költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekben történő teljesítését.
11. cikk
A bevételek és az előirányzatok számvitele
(1) A pénzügyi év bevételeit az adott pénzügyi év során beszedett összegek alapján kell a pénzügyi év könyvelésében feltüntetni. A következő pénzügyi év január hónapjára vonatkozó saját források azonban az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (12) értelmében előzetesen is befizethetőek.
(2) A hozzáadottérték-adó saját források, a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló kiegészítő forrás és bármely pénzügyi hozzájárulás tekintetében a tételek az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban kiigazíthatók.
(3) Az egy adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatok kizárólag arra használhatók fel, hogy az adott pénzügyi évre vállalt és kifizetett kiadásokat és az előző pénzügyi évek kötelezettségvállalásaival szemben esedékes összegeket fedezzék.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az adott pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(4) A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig vállalt jogi kötelezettségvállalások alapján kell elszámolni. A 86. cikk (3) bekezdésében említett globális költségvetési kötelezettségvállalásokat és a 189. cikk (2) bekezdésében említett, harmadik országokkal megkötött finanszírozási megállapodásokat kivételes módon a december 31-ig fennálló költségvetési kötelezettségvállalások alapján elszámolni
(5) A kifizetéseket a számvitelért felelős tisztviselő által az adott év december 31-éig teljesített kifizetések alapján kell elszámolni a pénzügyi évre.
(6) A (3), (4) és (5) bekezdéstől eltérve, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap kiadásait a második rész I. címében megállapított szabályokkal összhangban kell elszámolni a pénzügyi évre.
12. cikk
Kötelezettségvállalás az előirányzatokra
A költségvetésben szereplő előirányzatokra január 1-jével kezdődő hatállyal lehet kötelezettséget vállalni, amennyiben a költségvetést véglegesen elfogadták, kivéve, ha a második rész I. címe és VI. címe másként rendelkezik.
13. cikk
Előirányzatok megszüntetése és átvitele
(1) Azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették őket, meg kell szüntetni.
Kizárólag a következő pénzügyi évre azonban átvihetőek, egy, az érintett intézmény által február 15-ig meghozott határozattal a (2) és (3) bekezdéssel összhangban, vagy átvihetőek automatikusan a (4) bekezdéssel összhangban.
(2) A differenciált kötelezettségvállalási előirányzatok és azon nem differenciált előirányzatok, amelyeket a pénzügyi év végéig még nem kötöttek le, a következő összegek tekintetében átvihetőek:
a)
az olyan kötelezettségvállalási előirányzatoknak vagy ingatlanprojektekkel kapcsolatos, nem differenciált előirányzatoknak megfelelő összegek, amelyekre vonatkozóan a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszainak legnagyobb része december 31-ig lezajlott. Az ilyen összegeket a következő év március 31-éig, ingatlanprojektekkel kapcsolatos összegek esetén pedig a következő év december 31-éig le lehet kötni;
b)
azon összegek, amelyek akkor szükségesek, ha a jogalkotó hatóság a pénzügyi év utolsó negyedévében fogadott el alap-jogiaktust, és a Bizottság nem tudta lekötni az e célra meghatározott előirányzatokat december 31-ig.
(3) A kifizetési előirányzatok átvihetők azon összegek tekintetében, amelyek a meglévő kötelezettségvállalások vagy az áthozott kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások fedezéséhez szükségesek, amennyiben a következő évi költségvetésben a vonatkozó sorokon meghatározott kifizetési előirányzatok nem fedezik a szükségleteket.
Az érintett intézmény először a folyó költségvetési évre engedélyezett előirányzatokat használja fel, és az áthozott előirányzatokat nem használja fel addig, amíg az előbbieket ki nem meríti.
(4) A pénzügyi év végéig szabályszerűen vállalt kötelezettségeknek megfelelő nem differenciált előirányzatokat automatikusan csak a következő pénzügyi évre lehet átvinni.
(5) Az érintett intézmény március 15-ig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az átvitelre vonatkozóan meghozott határozatról, és minden költségvetési tételről közli, hogy a (2) és (3) bekezdés kritériumait hogyan alkalmazta az egyes átvitelekre.
(6) A 14. cikk sérelme nélkül, a tartalékba helyezett előirányzatok és a személyzeti kiadások előirányzatai nem vihetők át. E cikk alkalmazásában a személyzeti kiadások magukban foglalják az intézmények azon tagjai és személyzete részére járó béreket és juttatásokat, akikre a személyzeti szabályzat vonatkozik.
(7) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előirányzatok megszüntetésével és átvitelével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
14. cikk
A címzett bevételek átvitelének szabályai
A 21. cikkben említett címzett bevételek, valamint az e bevételekből eredő, fel nem használt és december 31-én rendelkezésre álló előirányzatok átvitelekor be kell tartani a következő szabályokat:
a)
a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig. A program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében;
b)
a belső címzett bevételeket csak egy évre lehet átvinni, kivéve a 21. cikk (3) bekezdésének g) pontjában meghatározott belső címzett bevételt, amelyet automatikusan át kell vinni a következő évre.
15. cikk
Előirányzatok visszavonása
A 178. és a 182. cikk sérelme nélkül, amennyiben a kötelezettségvállalásokat az előirányzatok költségvetésben történő megjelenítését követő bármely pénzügyi évben visszavonják azon fellépések megvalósításának teljes vagy részleges elmaradása miatt, amelyekre azokat előirányozták, az érintett előirányzatokat meg kell szüntetni.
16. cikk
A költségvetés késői elfogadása esetén alkalmazandó szabályok
(1) Ha a költségvetést a pénzügyi év kezdetén még nem fogadták el véglegesen, úgy az EUMSZ 315. cikkének első bekezdésében említett eljárást (ideiglenes tizenkettedek rendszere) kell alkalmazni. Kötelezettségek és kifizetések az e cikk (2) bekezdésében megállapított kereteken belül vállalhatók.
(2) Kötelezettségeket alcímenként az előző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő összes jóváhagyott előirányzat legfeljebb egynegyedére lehet vállalni, plusz minden eltelt hónap után egy tizenkettedre.
A költségvetési tervezetben meghatározott előirányzatok felső korlátja nem léphető túl.
Kifizetéseket havonta alcímenként a megelőző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő engedélyezett előirányzatok legfeljebb egy tizenkettedére lehet vállalni. Ennek során azonban nem lehet túllépni a költségvetési tervezet ugyanazon alcímében meghatározott előirányzat egy tizenketted részét.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott, a megelőző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő engedélyezett előirányzatokat a költségvetés megszavazott - a költségvetés-módosításokat és az említett pénzügyi évben végzett átcsoportosításokkal járó kiigazítást is tartalmazó - előirányzatainak kell tekinteni.
(4) Ha az Unió fellépésének folytonossága és az irányítási követelmények megkívánják, a Tanács - a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva - mind a kötelezettségvállalásokra, mind a kifizetésekre vonatkozóan egy ideiglenes tizenkettedre engedélyezhet többletkiadásokat, de ezek - a kellően indokolt eseteket kivéve - nem haladhatják meg négy ideiglenes tizenketted összegét, azokon felül, amelyek az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban automatikusan rendelkezésre állnak. A Tanács az engedélyezésről szóló határozatot haladéktalanul továbbítja az Európai Parlamentnek.
A határozat az elfogadásától számított harmincadik napon lép hatályba, kivéve, ha az Európai Parlament:
a)
e határidőn belül a képviselők többségével e kiadás csökkentéséről határoz, amely esetben a Bizottságnak új javaslatot kell benyújtania; vagy
b)
a Tanácsot és a Bizottságot arról tájékoztatja, hogy nem kívánja csökkenteni a kiadást, mely esetben a határozat a harminc napos határidő lejárta előtt hatályba lép.
A további tizenkettedeket egyben kell engedélyezni, és azok nem oszthatók fel.
(5) Ha egy adott alcím esetében négy ideiglenes tizenketted, amelyet a (4) bekezdéssel összhangban engedélyeztek, nem elegendő ahhoz, hogy fedezze az uniós tevékenység megszakadásának elkerüléséhez szükséges kiadásokat a szóban forgó alcímben foglalt területen, úgy kivételesen engedélyezhető az előző pénzügyi év költségvetésének megfelelő alcímében szereplő előirányzatok összegének túllépése. Az Európai Parlament és a Tanács a (4) bekezdéssel összhangban jár el. Az előző pénzügyi év költségvetésében rendelkezésre álló vagy a költségvetési tervezetben javasolt összes előirányzat teljes összegét azonban semmilyen körülmények között nem lehet túllépni.
3. FEJEZET
Az egyensúly elve
17. cikk
Fogalommeghatározás és hatály
(1) A bevételeknek és a kifizetési kötelezettségvállalásoknak egyensúlyban kell lenniük.
(2) Az Unió és a 208. cikkben említett szervek nem vehetnek fel kölcsönöket a költségvetés keretén belül.
18. cikk
A pénzügyi év egyenlege
(1) Minden pénzügyi év egyenlege többlet esetén bevételként, hiány esetén kifizetési előirányzatként szerepel a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben.
(2) Az ilyen bevételek és kifizetési előirányzatok tervezett összegét a költségvetési eljárás során egy, a 39. cikknek megfelelően benyújtott módosító indítvány útján kell beállítani a költségvetésbe. A tervezett összegeket az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban kell kidolgozni.
(3) Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó ideiglenes beszámolók benyújtását követően az ideiglenes beszámolók és a tervezet közötti esetleges eltéréseket a következő pénzügyi év költségvetésébe kell beállítani egy kizárólag az érintett eltérésre vonatkozó költségvetés-módosítás útján. Ilyen esetekben a Bizottság a költségvetés-módosítási tervezetet az előzetes beszámoló benyújtását követő 15 napon belül egyidőben benyújtja az Európai Parlamentnek és Tanácsnak.
4. FEJEZET
Az Elszámolási egység elve
19. cikk
Az euro használata
(1) A többéves pénzügyi keretet és a költségvetést euróban kell kidolgozni és végrehajtani, és az elszámolás is euróban történik. A 68. cikk (1) bekezdésében említett pénzforgalmi célokból kifolyólag azonban a számvitelért felelős tisztviselő, előlegszámlák esetében az előlegszámla-kezelők, valamint a Bizottság és az EKSZ adminisztratív irányításának vonatkozásában felmerülő igényeik esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felhatalmazást kap a műveletek egyéb pénznemben történő végrehajtására az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározottak szerint.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az euro és egyéb valuták közötti átváltási árfolyammal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
5. FEJEZET
A globális fedezet elve
20. cikk
Fogalommeghatározás és hatály
A 21. cikk sérelme nélkül, az összes bevételnek fedeznie kell az összes kifizetési előirányzatot. A 23. cikk sérelme nélkül, minden bevételt és kiadást teljes egészében, egymással szembeni kiigazítás nélkül kell feltüntetni.
21. cikk
Címzett bevétel
(1) A külső címzett bevételeket és a belső címzett bevételeket meghatározott kiadási tételek finanszírozására kell felhasználni.
(2) A külső címzett bevételek közé a következők tartoznak:
a)
a tagállamok pénzügyi hozzájárulásai egyes kutatási programokhoz az 1150/2000/EK, Euratom rendelet értelmében;
b)
a tagállamok, harmadik országok - beleértve mindkét esetben állami szerveiket -, valamint szervezetek vagy természetes személyek által az Unió által finanszírozott és nevében a Bizottság által kezelt bizonyos külső támogatási projektekhez vagy programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások;
c)
a betétek kamata és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletben (13) előírt pénzbírságok;
d)
meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint az alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem, beleértve az egyes intézményekre meghatározott címzett bevételeket;
e)
harmadik országok vagy nem uniós szervek b) pont alá nem tartozó pénzügyi hozzájárulásai az uniós tevékenységekhez;
f)
a 181. cikk (2) bekezdésében és a 183. cikk (2) bekezdésében említett címzett bevételek;
g)
a (3) bekezdésben említett belső címzett bevétel, amennyiben az kiegészíti az e bekezdésben említett egyéb bevételt.
(3) A belső címzett bevételek közé a következők tartoznak:
a)
harmadik felektől származó, áruk, szolgáltatások vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munka tekintetében keletkező bevételek;
b)
olyan járművek, berendezések, felszerelések, anyagok és tudományos és technikai készülékek értékesítéséből származó bevételek, amelyeket lecserélnek vagy leselejteznek, miután könyv szerinti értéküket nullára leírták;
c)
a jogtalanul kifizetett összegeknek a 80. cikkel összhangban történő visszafizetéséből származó bevételek;
d)
az előfinanszírozási kifizetések nyomán keletkező kamatból származó bevételek a 8. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel;
e)
áru, szolgáltatás vagy munkavégzés intézményen belüli más szervezeti egységek, más intézmények vagy szervek részére történő biztosításából származó bevételek, beleértve a más intézmények vagy szervek által a nevükben megfizetett kiküldetési ellátmányok visszatérítését;
f)
befolyt biztosítási díjak;
g)
bérleti jogviszonyból származó bevételek;
h)
kiadványok és filmek - ideértve az elektronikus adathordozón tároltakat is - értékesítéséből származó bevételek;
i)
pénzügyi eszközök visszafizetése a 140. cikk (6) bekezdése értelmében;
j)
későbbi adó-visszatérítések nyomán keletkező bevétel a 23. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében;
(4) Alap-jogiaktus szintén hozzárendelheti azt a bevételt, amelyről rendelkezik, meghatározott kiadási tételekhez. Ha erről az alap-jogiaktus másképp nem rendelkezik, e bevételek belső címzett bevételt képeznek.
(5) A költségvetés tartalmaz olyan sorokat, amelyeken a külső címzett bevételek és a belső címzett bevételek szerepelnek, és amennyiben lehetséges, feltünteti a megfelelő összegeket.
A költségvetési tervezet csak azon összegek erejéig tartalmazhat címzett bevételeket, amelyek a költségvetési tervezet megállapítása idején biztosak.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső és a belső címzett bevételek szerepeltetése és a vonatkozó előirányzatok biztosítása struktúrájának létrehozására, valamint a kutatási programokhoz nyújtott tagállami hozzájárulásra vonatkozó szabályok megállapítására vonatkozóan. A Bizottság felhatalmazást kap továbbá arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az EUMSZ 126. cikkének (11) bekezdése szerinti szankciókból eredő bevételekre, valamint EFTA-államok egyes uniós programokban való részvételéből adódó címzett bevételekre vonatkozóan.
22. cikk
Adományok
(1) A Bizottság bármely, az Uniónak tett adományt elfogadhat, úgymint alapítványokat, támogatásokat, ajándékokat és hagyatékokat.
(2) Az 50 000 EUR vagy azt meghaladó értékű adományok elfogadásához, amely az adomány értékének 10 %-át meghaladó pénzügyi költséget - beleértve az utólagos költségeket is - von maga után, az Európai Parlament és a Tanács engedélye szükséges, amely intézmények az üggyel kapcsolatban a Bizottság kérelmének kézhezvételétől számított két hónapon belül járnak el. Ha ezen időszak alatt nem emelnek kifogást, úgy a Bizottság végleges döntést hoz az adomány elfogadásáról.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az Uniónak nyújtott adományok elfogadásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
23. cikk
A levonások és árfolyam-kiigazítások szabályai
(1) Az alábbi levonásokra kerülhet sor a kifizetési kérelmekből, amelyeket azután a nettó összeggel kell elszámolni:
a)
a közbeszerzési szerződésekben részt vevő felekre és a kedvezményezettekre kirótt büntetések;
b)
az egyedi számlákkal és a költségkimutatásokkal kapcsolatos engedmények, visszatérítések és egyéb levonások;
c)
az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat;
d)
a jogtalanul kifizetett összegek miatti kiigazítások.
Az első albekezdés d) pontjában említett kiigazítások történhetnek közvetlen levonással ugyanazon kedvezményezett részére teljesített új időközi vagy záró kifizetésből azon alcím, jogcímcsoport és pénzügyi év alapján, amely tekintetében a többletkifizetésre sor került.
Az első albekezdés c) és d) pontjában említett levonásokra az uniós számviteli szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az Unió számára értékesített termékeknek és nyújtott szolgáltatásoknak az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv értelmében a tagállamok által visszatérített adókat magában foglaló költségei az adó nélküli összeggel terhelik meg a költségvetést.
(3) Az Unió számára értékesített termékeknek és nyújtott szolgáltatásoknak a vonatkozó megállapodások alapján harmadik országok által visszatérített adókat magában foglaló költségei:
a)
az adó nélküli összeggel, vagy
b)
az adót magában foglaló összeggel terhelhetik meg a költségvetést. Ilyen esetben a későbbi adó-visszatérítéseket belső címzett bevételként kell kezelni.
(4) A költségvetés végrehajtása során felmerülő árfolyamkülönbségek tekintetében a költségvetésben kiigazítások hajthatók végre. A végleges nyereséget vagy veszteséget az évi mérleg foglalja magában.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a visszafizetendő adók nyilvántartására szolgáló számlákkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
6. FEJEZET
Az egyediség elve
24. cikk
Általános rendelkezések
Az előirányzatokat meghatározott célokhoz kell rendelni, cím és alcím szerint. Az alcímeket jogcímcsoportokra és jogcímekre kell tovább bontani.
25. cikk
A Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások
(1) Bármely intézmény - kivéve a Bizottságot - a költségvetésben a saját szakaszán belül átcsoportosíthat előirányzatokat:
a)
egyik címből a másikba azon éves előirányzatok 10 %-át meg nem haladó mértékig, amelyek azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik;
b)
korlátozás nélkül egyik alcímből a másikba és egyik jogcímcsoportból a másikba.
(2) Három héttel az (1) bekezdésben említett átcsoportosítás végrehajtása előtt az intézmények tájékoztatják szándékaikról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ezen időszakon belül akár az Európai Parlament, akár a Tanács által felvetett megfelelő indok esetén a 27. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.
(3) Bármely intézmény - kivéve a Bizottságot - javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a saját költségvetési szakaszán belül az egyik címből egy másikba történő olyan átcsoportosítást, amely meghaladja azon előirányzatok 10 %-át, amelyek az adott évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás végzendő. Az említett átcsoportosítások a 27. cikkben megállapított eljárás hatálya alá tartoznak.
(4) Bármely intézmény - kivéve a Bizottságot - a költségvetésben a saját szakaszán belül átcsoportosításokat végezhet a jogcímcsoportokon belül anélkül, hogy erről az Európai Parlamentet és a Tanácsot előzetesen tájékoztatná.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások százalékos arányának kiszámításával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
26. cikk
A Bizottság által végzett átcsoportosítások
(1) A Bizottság a költségvetésben a saját szakaszán belül önállóan:
a)
előirányzatokat csoportosíthat át az egyes alcímeken belül;
b)
a több címben közös személyzeti és igazgatási kiadások tekintetében előirányzatokat csoportosíthat át egyik címből a másikba azon előirányzatok legfeljebb 10 %-áig, amelyek az adott pénzügyi évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik, és azon előirányzatok legfeljebb 30 %-áig, amelyek az adott pénzügyi évben azon a soron szerepelnek, amelybe az átcsoportosítás történik;
c)
az operatív kiadások tekintetében ugyanazon címen belül az alcímek között előirányzatokat csoportosíthat át azon előirányzatok legfeljebb 10 %-áig, amelyek az adott évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik.
Három héttel az első albekezdés b) pontban említett átcsoportosítások végrehajtása előtt a Bizottság tájékoztatja szándékáról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ezen időszakon belül akár az Európai Parlament, akár a Tanács által felvetett megfelelő indok esetén a 27. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.
A második albekezdéstől eltérően, a pénzügyi év utolsó két hónapjában a Bizottság saját hatáskörben a személyzettel, külső személyzettel és egyéb alkalmazottakkal kapcsolatos kiadásokat érintő, egyik címből a másikba történő átcsoportosításokat hajthat végre az adott év előirányzatainak 5 %-án belül. A Bizottság az ezen átcsoportosításokról szóló határozatát követő két héten belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(2) A Bizottság a költségvetés rá vonatkozó szakaszában dönthet az előirányzatok egyik címből egy másikba történő következő átcsoportosításáról, amennyiben döntéséről haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot:
a)
előirányzatok átcsoportosítása a 46. cikkben említett előzetes előirányzatok címből, ha az EUMSZ 294. cikkének értelmében a tartalék felszabadításának egyetlen feltétele alap-jogiaktus elfogadása;
b)
a költségvetési év decemberének 1. napja után előforduló nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok kellően indokolt, kivételes eseteiben a Bizottság a többéves pénzügyi keret 4. fejezetéhez tartozó költségvetési címek keretében még rendelkezésre álló, az adott költségvetési évre vonatkozó fel nem használt költségvetési előirányzatokat átcsoportosíthatja a költségvetés válságkezelési segélyre és a humanitárius segítségnyújtási műveletekre vonatkozó címeihez.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a Bizottság belső átcsoportosításai százalékos arányának kiszámításával és az átcsoportosítási kérelmek megindokolásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
27. cikk
Az intézmények által az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett átcsoportosítási javaslatok
(1) Valamennyi intézmény egyidejűleg nyújtja be átcsoportosítási javaslatait az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács az e cikk (3)-(6) bekezdésében meghatározottak szerint határoz az előirányzatok átcsoportosításáról, kivéve, ha a második rész I. címe másként rendelkezik.
(3) A sürgős eseteket kivéve az Európai Parlament és a Tanács - ez utóbbi minősített többséggel eljárva -,attól az időponttól számított hat héten belül tanácskozik az átcsoportosítási javaslatról, amikor azt mindkét intézmény megkapta.
(4) Az átcsoportosítási javaslatot jóvá kell hagyni, ha a hathetes időszakon belül a következők valamelyike megtörténik:
a)
az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyja azt;
b)
az Európai Parlament vagy a Tanács jóváhagyja azt, és a másik intézmény tartózkodik az intézkedéstől;
c)
mind az Európai Parlament, mind a Tanács tartózkodik az intézkedéstől, vagy egyikük sem hoz az átcsoportosítási javaslat módosítására vagy elutasítására irányuló határozatot.
(5) A (3) bekezdésben említett hathetes időszak a következő esetekben három hétre csökken, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács ezzel ellentétes tartalmú kérést terjeszt elő:
a)
az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 000 000 EUR-t;
b)
az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 000 000 EUR-t.
(6) Amennyiben akár az Európai Parlament, akár a Tanács módosítja az átcsoportosítás összegét, miközben a másik intézmény jóváhagyja azt, vagy tartózkodik az intézkedéstől, vagy amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács módosítja az átcsoportosítás összegét, az alacsonyabb összeget kell jóváhagyottnak tekinteni, kivéve, ha az érintett intézmény visszavonja átcsoportosítási javaslatát.
28. cikk
Az átcsoportosításokra vonatkozó egyedi szabályok
(1) Az előirányzatokat kizárólag azon költségvetési sorokra lehet átcsoportosítani, amelyekre a költségvetés engedélyezett előirányzatokat, vagy amelyeknél a „pro memoria” bejegyzés szerepel.
(2) A címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat kizárólag akkor lehet átcsoportosítani, ha e bevételek megőrzik célhoz kötöttségüket.
29. cikk
Különös rendelkezések alapján végrehajtott átcsoportosítások
(1) A költségvetésnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalaphoz, a strukturális alapokhoz, a Kohéziós Alaphoz, az Európai Halászati Alaphoz, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz és a kutatáshoz rendelt címei közötti átcsoportosításokra a második rész I., II. és III. címének különös rendelkezései vonatkoznak.
(2) A sürgősségisegély-tartalék felhasználására jogosító átcsoportosításról szóló döntést a Bizottság javaslatára az Európai Parlament és a Tanács hozza meg. Valamennyi sürgősségi intézkedésre külön javaslatot kell benyújtani.
E bekezdés alkalmazásában a 27. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács nem ért egyet a bizottsági javaslattal, és nem jutnak közös álláspontra e tartalék felhasználásáról, úgy tartózkodik a Bizottság átcsoportosítási javaslatának ügyében való intézkedéstől.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a sürgősségisegély-tartalékból történő átcsoportosításokra irányuló kérelmekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
7. FEJEZET
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve
30. cikk
A gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve
(1) Az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvével összhangban kell felhasználni.
(2) A gazdaságosság elve megköveteli, hogy az intézmény által a tevékenységei folytatására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre.
A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.
Az eredményesség elve az egyes kitűzött célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.
(3) Meghatározott, mérhető, elérhető, releváns és időzített célokat kell a költségvetésben foglalt minden tevékenységi ágra megszabni. E célkitűzések megvalósítását minden tevékenység tekintetében teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni, és a 38. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett információkról a költségvetési kiadásokért felelős hatóságoknak tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ezen információkat évente kell biztosítani, legkésőbb a költségvetési tervezet mellékleteiben.
(4) A döntéshozatal javítása érdekében az intézmények mind előzetes, mind pedig utólagos értékeléseket készítenek a Bizottság által nyújtott útmutatással összhangban. Ezen értékeléseket minden olyan programra és tevékenységre alkalmazni kell, amelyek jelentős kiadással járnak, és az értékelések eredményeit az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a kiadásokért felelős közigazgatási hatóságokkal közölni kell.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előzetes, félidős és utólagos értékelésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
31. cikk
Kötelező pénzügyi kimutatás
(1) Bármely, a jogalkotó hatóságnak a Bizottság, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a főképviselő) vagy a tagállamok által benyújtott olyan javaslathoz vagy kezdeményezéshez, amely hatással van a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, pénzügyi kimutatást és a 30. cikk (4) bekezdésében előírt előzetes értékelést kell mellékelni.
A jogalkotó hatóságnak benyújtott javaslat vagy kezdeményezés bármely olyan módosításához, amely jelentős hatással lehet a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, a módosítást javasló intézménynek pénzügyi kimutatást kell mellékelnie.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzügyi kimutatással kapcsolatos követelmények részletes szabályaira vonatkozóan.
(2) A költségvetési eljárás során a Bizottság - figyelemmel a jogalkotó hatóságnak benyújtott javaslatról vagy kezdeményezésről szóló tanácskozások során elért eredményekre - biztosítja a szükséges előirányzatok változásai és a pénzügyi kimutatásban szereplő eredeti előrejelzések összehasonlításához szükséges információkat.
(3) A csalás vagy szabálytalanság kockázatának mérséklése érdekében az (1) bekezdésben említett pénzügyi kimutatás tájékoztatást nyújt a létrehozott belső kontrollrendszerről, a rendszer által végzett kontrollok költségeiről és hasznairól, a vonatkozó hibakockázat szintjének értékeléséről és a meglévő és tervezett megelőző és védelmi intézkedésekről.
Az értékelésnek figyelembe kell vennie a hibák valószínűsíthető nagyságrendjét és típusát, valamint az érintett szakpolitikai területre jellemző konkrét feltételeket és az arra alkalmazandó szabályokat.
32. cikk
A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja
(1) A költségvetést az egyes végrehajtási módszereknek megfelelő, hatékony és eredményes belső kontrollal és a vonatkozó ágazati szabályozással összhangban kell végrehajtani.
(2) A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső kontroll az irányítás minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja a következő célkitűzések elérésének ésszerű biztosítása:
a)
a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága;
b)
a jelentéstétel megbízhatósága;
c)
az eszközök és információk védelme;
d)
a csalás és a szabálytalanságok megelőzése, felderítése, korrekciója, és nyomon követése,;
e)
az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.
(3) Az eredményes belső kontroll a legjobb nemzetközi gyakorlatokra épül, és különösen a következőket tartalmazza:
a)
a feladatok elkülönítése;
b)
megfelelő kockázatkezelési és kontrollstratégia, beleértve a végső kedvezményezett szintjén lefolytatott kontrollokat;
c)
az összeférhetetlenség elkerülése;
d)
megfelelő ellenőrzési nyomvonalak, megbízható adatok az adatrendszerekben;
e)
a teljesítmény felügyeletére és a belső kontroll azonosított gyenge pontjainak és kivételeinek nyomon követésére szolgáló eljárások;
f)
a belső kontrollrendszer hatékony és eredményes működésének időszakos értékelése.
(4) A hatékony belső kontroll a következő elemekre épül:
a)
az ellenőrzési lánc valamennyi érintett résztvevőjével egyeztetett megfelelő kockázatkezelési és kontrollstratégia végrehajtása;
b)
a kontroll eredményeinek hozzáférhetősége az ellenőrzési lánc valamennyi érintett szereplője számára;
c)
adott esetben a végrehajtó partnerek vezetői nyilatkozatára és független ellenőri véleményre való támaszkodás, feltéve, hogy az alapul szolgáló munka minősége megfelelő és elfogadható, és azt az elfogadott standardoknak megfelelően teljesítették;
d)
a korrekciós intézkedések időben történő alkalmazása, adott esetben beleértve a visszatartó erejű szankciókat;
e)
a szakpolitikák alapjául szolgáló világos és egyértelmű jogszabályok;
f)
a többszörös kontroll megszüntetése;
g)
a kontrollok költség-haszon arányának javítása.
(5) Amennyiben a végrehajtás során a hibaszint folyamatosan magas, a Bizottságnak azonosítania kell a kontrollrendszerek gyenge pontjait és elemeznie kell a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznosságát, majd megfelelő lépéseket kell tennie vagy javasolnia, úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszer javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszerek átalakítása.
33. cikk
Költséghatékony kontrollrendszerek
Felülvizsgált vagy új kiadásokra vonatkozó javaslatok benyújtásakor a Bizottságnak meg kell becsülnie a kontrollrendszerek költségeit és hasznosságát, valamint a 31. cikk (3) bekezdésében említett hibakockázat szintjét.
8. FEJEZET
Az átláthatóság elve
34. cikk
A beszámolók, a költségvetés és a jelentések közzététele
(1) A költségvetés megállapítása és végrehajtása, valamint a beszámolók benyújtása az átláthatóság elvével összhangban megfelelően történik.
(2) A költségvetést és a költségvetés-módosításokat végleges formájukban az Európai Parlament elnöke teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
A költségvetéseket a véglegesen elfogadottá nyilvánításuk időpontját követő három hónapon belül kell kihirdetni.
Az összevont éves beszámolót, valamint az egyes intézmények által elkészített, a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéseket az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetés előzetes kihirdetésének részletes szabályaira vonatkozóan.
35. cikk
A végső kedvezményezettekre vonatkozó és egyéb információk közzététele
(1) Az Unió által harmadik fél számára szerződéssel vállalt hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó információk a költségvetés mellékletében szerepelnek.
(2) A Bizottság megfelelő módon és időben rendelkezésre bocsátja a végső kedvezményezettekre, valamint a költségvetésből finanszírozott intézkedés jellegére és céljára vonatkozóan általa birtokolt információkat, amennyiben a költségvetést az 58. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül hajtják végre történik, valamint a végső kedvezményezettekre vonatkozó azon információkat, amelyeket egyéb végrehajtási módszerek alapján a költségvetés végrehajtásának feladataival megbízott szervezetektől, személyektől és tagállamoktól kapott.
A második albekezdésben meghatározott kötelezettség az általuk finanszírozott végső kedvezményezettek tekintetében a többi intézményre is vonatkozik.
(3) Ezen információk rendelkezésre bocsátása a bizalmas kezelésre és a biztonságra vonatkozó követelmények kellő figyelembevételével történik, különös tekintettel a személyes adatok védelmére.
Természetes személyek esetében a közzététel a végső kedvezményezett nevére, elérhetőségére, az odaítélt összegre, illetve annak céljára korlátozódik. Az említett adatok közzététele olyan vonatkozó kritériumok alapján történik, mint például az odaítélés gyakorisága vagy az odaítélt támogatás jellege és jelentősége. A közzétételi kritériumok és a közzétett adatok részletessége figyelembe veszi az ágazat és az egyes végrehajtási módszerek sajátosságait.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a finanszírozás végső kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételének részletes szabályaira vonatkozóan. Adott esetben az adatok részletességének mértékét és a kritériumokat az ágazatspecifikus szabályokban kell meghatározni.
III. CÍM
A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE
1. FEJEZET
A költségvetés összetevői
36. cikk
Tervezett bevételek és kiadások
(1) A Bizottság kivételével valamennyi intézmény becslést készít tervezett bevételeiről és kiadásairól, és ezt minden év július 1-jéig megküldi a Bizottságnak, valamint ezzel egyidejűleg tájékoztatás céljából az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2) A főképviselő konzultál a fejlesztési politikáért felelős biztossal, a szomszédsági politikáért felelős biztossal, valamint a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztossal a hatáskörükbe tartozó ügyekről.
(3) A Bizottság kidolgozza saját előirányzatait, amelyeket az elfogadásukat követően azonnal megküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Előirányzatainak elkészítéséhez a Bizottság a 37. cikkben említett információkat használja fel.
37. cikk
A 208. cikkben említett szervek tervezett költségvetése
A 208. cikkben említett valamennyi szerv, összhangban az őt létrehozó eszközzel, legkésőbb minden év március 31. napjáig elküldi a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a bevételeire és kiadásaira vonatkozó tervezett összegeket, beleértve létszámtervét és munkaprogram-tervezetét.
38. cikk
Költségvetési tervezet
(1) A Bizottság a költségvetési tervezetet tartalmazó javaslatát a költségvetés végrehajtását megelőző év szeptember 1. napjáig az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti. Ezt a javaslatot tájékoztatásul továbbítja a nemzeti parlamenteknek is.
A költségvetési tervezet tartalmazza az Unió bevételei és kiadásai általános kimutatásának összefoglalóját, és összevonja a 36. cikkben említett tervezett összegeket. A tervezet az intézmények által becsült összegektől eltérő tervezett összegeket is tartalmazhat.
A költségvetési tervezet szerkezete és tartalma a 44-49. cikkben foglaltakat követi.
A költségvetési tervezet minden szakaszát az érintett intézmény által összeállított bevezetés előzi meg.
A költségvetési tervezet általános bevezetését a Bizottság állítja össze. Az általános bevezetés a címek szerint csoportosított főbb pénzügyi adatokat bemutató táblázatokat és az előirányzatok egyik pénzügyi évről a következőre történő változásait indokoló szövegrészeket tartalmaz a többéves pénzügyi keret kiadási kategóriái szerinti bontásban.
(2) Annak érdekében, hogy a hatályos jogszabályokkal és a folyamatban lévő jogalkotási javaslatokkal összefüggésben a költségvetési kihatások tekintetében pontosabb és megbízhatóbb előrejelzést nyújtson, a Bizottság az elkövetkező évekre szóló pénzügyi programozást csatol a költségvetési tervezethez.
A pénzügyi programozást a költségvetés elfogadását követően naprakésszé kell tenni, belefoglalva a költségvetési eljárás eredményeit és bármely egyéb releváns döntést.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzügyi programozással kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(3) A Bizottság a költségvetési tervezethez a következőket csatolja:
a)
szükség esetén annak indokolása, hogy a költségvetési tervezet miért tartalmaz a többi intézmény által becsült összegektől eltérő összegeket;
b)
bármely munkadokumentum, amelyet hasznosnak tekint az intézmények létszámterveivel és azon hozzájárulásokkal kapcsolatban, amelyeket a Bizottság a 208. cikkben említett szerveknek és az Európai Iskoláknak ítélt. A legutolsó jóváhagyott létszámtervet tartalmazó ilyen munkadokumentum ismerteti:
i.
az Unió - és jogilag különálló szervezetei - által alkalmazott teljes személyzet számát, szerződéstípusonként kimutatva,
ii.
az álláshelyekre és a külső személyzetre vonatkozó politikáról, valamint a nemek szerinti összetételről szóló nyilatkozatot,
iii.
a költségvetési tervezet beterjesztési évének elején ténylegesen betöltött álláshelyek számát, feltüntetve a besorolási osztályok és az igazgatási egységek szerinti felosztásukat,
iv.
az álláshelyek felsorolását szakpolitikai területek szerint,
v.
a külső alkalmazottak egyes besorolási osztályai tekintetében a teljes munkaidős egyenérték eredeti becsült nagyságát a jóváhagyott előirányzatok alapján, valamint a költségvetési tervezet benyújtási évének elején ténylegesen foglalkoztatott személyek számát, feltüntetve a tisztségcsoport és adott esetben a besorolási fokozat szerinti megoszlást.
c)
az adott pénzügyi évre vonatkozó előirányzatok tervezett végrehajtásával és a fennálló kötelezettségvállalásokkal, a 208. cikkben említett szervekkel és az Európai Iskolákkal, valamint a kísérleti projektekkel és az előkészítő intézkedésekkel foglalkozó munkadokumentum;
d)
a nemzetközi szervezetek finanszírozása tekintetében a következőket tartalmazó munkadokumentum:
i.
összefoglaló valamennyi hozzájárulásról uniós programonkénti vagy alaponkénti bontásban és nemzetközi szervezetenként,
ii.
indokolás, amely megmagyarázza, hogy az Unió számára miért volt hatékonyabb e nemzetközi szervezetek finanszírozása, mint a közvetlen fellépés;
e)
tevékenységi jelentések és a következőket tartalmazó egyéb releváns dokumentumok:
i.
a különböző tevékenységek tekintetében az előzetesen kitűzött konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns, és időzített célkitűzések eléréséről, valamint a mutatókkal mért új célkitűzésekről szóló információk,
ii.
az előirányzatok szintjével kapcsolatosan javasolt változtatások teljes körű indokolása, ideértve a költség-haszon elemzést is,
iii.
az uniós szintű beavatkozás szabatos indokolása, többek között a szubszidiaritás elvével összhangban,
iv.
az előző évi tevékenység végrehajtási arányaira, valamint a folyó év végrehajtási arányaira vonatkozó információk,
v.
a költségvetés változása szempontjából releváns értékelési eredmények összefoglalása,
vi.
az 1 000 000 EUR-s vagy azt meghaladó egységértékű pénzdíjakra vonatkozó információ;
f)
a korábbi pénzügyi években vállalt költségvetési kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges, az elkövetkező költségvetési években esedékes kifizetések ütemtervének összefoglaló beszámolója.
(4) Amennyiben a Bizottság köz- és magánszféra partnerséget (PPP) bíz meg a költségvetés végrehajtásával, munkadokumentumot kell csatolnia a költségvetési tervezethez, amely tartalmazza:
a)
a meglévő PPP-k előző pénzügyi évi teljesítményéről szóló éves jelentést, amely kitér az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának vii. alpontja szerinti megbízott szervezetek jogi formájára és részvényeseire;
b)
a költségvetési tervezet beterjesztési pénzügyi évére meghatározott célokat, jelezve az e célok eléréséhez szükséges pontos költségvetési igényeket;
c)
az igazgatási költségeket és a végrehajtott költségvetést összesen és a 209. cikkben említett szervtípusonként meghatározottak szerint, valamint PPP-kénti bontásban az előző pénzügyi évben;
d)
a költségvetésből származó pénzügyi hozzájárulások összegét, a pénzügyi hozzájárulások összegét és az egyéb partnerek által tett természetbeni hozzájárulások értékét PPP-ként;
Amennyiben azonban a PPP-k pénzügyi eszközöket vesznek igénybe, az eszközökre vonatkozó információkat az (5) bekezdésben említett munkadokumentumnak tartalmaznia kell.
(5) Ha a Bizottság pénzügyi eszközöket vesz igénybe, munkadokumentumot kell csatolnia a költségvetési tervezethez, amely a következőket tartalmazza:
a)
az aggregált költségvetési kötelezettségvállalásokat és a költségvetésből való kifizetéseket minden egyes pénzügyi eszköz tekintetében;
b)
a 140. cikk (6) bekezdése szerinti bevételeket és visszafizetéseket, valamint a kiegészítő források pénzügyi évi összegét;
c)
a kockázati és kötelezettségvállalási tartalékok teljes összegét, valamint az Unió pénzügyi kockázati kitettségére vonatkozó bármely információt;
d)
a tőkeinstrumentumok vagy kockázatmegosztó eszközök értékvesztését és a garanciaeszközök esetében a lehívott garanciákat, mind az előző évre, mind kumulált összegben;
e)
a pénzügyi eszközökre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás és az egyes projektekre vonatkozó, tulajdon- vagy hitelviszony formájában tett jogi kötelezettségvállalások közötti átlagos időtartamot, amennyiben az meghaladja a három évet. A 140. cikk (8) bekezdésében meghatározott jelentésben a Bizottságnak indokolnia kell és adott esetben cselekvési tervet kell javasolnia ezen időtartam lerövidítésére az éves mentesítési eljárás keretében;
f)
a pénzügyi eszközök kezelésére kifizetett igazgatási és egyéb pénzügyi és működési költségekből adódó adminisztratív költségek teljes összegét - amennyiben a kezeléssel harmadik feleket bíztak meg - kezelő felenként és pénzügyi eszközönként;
(6) A Bizottság a költségvetési tervezethez csatol továbbá minden, költségvetési kérelmének támogatása céljából általa hasznosnak tartott további munkadokumentumot.
(7) Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (14) 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban és az Unió külső fellépéseire szánt költségvetés átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság a költségvetési tervezetével együtt egy olyan munkadokumentumot is továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely összesített formában tartalmazza:
a)
az Unió külső fellépéseivel kapcsolatos, az Unió költségvetéséből finanszírozott valamennyi igazgatási és operatív kiadást, beleértve a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP) és a közös biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos feladatokat is;
b)
az EKSZ előző évi összes igazgatási kiadását a küldöttségek kiadásai és az EKSZ központi igazgatásának kiadásai szerinti bontásban; valamint az operatív kiadások kimutatását földrajzi területek (régiók, országok), témák, uniós küldöttségek és missziók szerinti bontásban.
(8) A (7) bekezdésben említett munkadokumentum emellett:
a)
minden besorolási kategória minden fokozata esetében részletezi az Unió egyes küldöttségeiben és az EKSZ központi igazgatásában található álláshelyek számát, valamint az állandó és ideiglenes álláshelyek számát, beleértve az előirányzatok keretei között engedélyezett szerződéses és helyi alkalmazottakat is;
b)
a besorolási fokozatok és osztályok szerint kimutatja az álláshelyek számának bármilyen, az előző pénzügyi évhez viszonyított növekedését vagy csökkenését az EKSZ központi igazgatásában és az Unió küldöttségeinek összességében;
c)
kimutatja a pénzügyi évre engedélyezett álláshelyek száma mellett az előző évre engedélyezett álláshelyek számát is, valamint a tagállamokból, a Tanácstól és a Bizottságtól kirendelt diplomaták által betöltött álláshelyek számát;
d)
a költségvetési tervezet bemutatásakor részletesen ismerteti az Unió küldöttségeiben dolgozó személyi állomány számát földrajzi területenkénti, nemenkénti, országonkénti és misszió szerinti bontásban, megkülönböztetve a létszámtervben szereplő álláshelyeket, a szerződéses alkalmazottakat, a helyi alkalmazottakat és a kirendelt nemzeti szakértőket, valamint a költségvetési tervezetben e más típusú személyzet számára kért előirányzatokat az ezen előirányzatok keretén belül alkalmazható teljesidő-egyenértékes személyzetre vonatkozó megfelelő becslésekkel.
39. cikk
A költségvetési tervezethez benyújtott módosító indítvány
Olyan új információk alapján, amelyek a tervezet elkészítésekor még nem álltak rendelkezésre, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy más intézmény kérésére - minden fél esetében annak saját szakasza tekintetében - módosító indítványokat nyújthat be egyidejűleg az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési tervezethez az EUMSZ 314. cikkében említett egyeztetőbizottság összehívása előtt. Ezen indítványok magukban foglalhatják különösen a mezőgazdasági kiadási előirányzatok aktualizálására irányuló módosító indítványt is.
40. cikk
A költségvetés elfogadásából fakadó tagállami kötelezettségek
(1) Az Európai Parlament elnöke az EK-Szerződés 314. cikkének (7) bekezdésében és az Euratom-Szerződés 106a. cikkében előírt eljárással összhangban a költségvetést véglegesen elfogadottnak nyilvánítja.
(2) Miután a költségvetést véglegesen elfogadottnak nyilvánították, minden tagállam a következő pénzügyi év január 1-jétől vagy a költségvetés véglegesen elfogadottnak nyilvánítása időpontjától - ha az január 1-je után történt - köteles az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben meghatározott esedékes befizetéseket teljesíteni az Unió felé.
41. cikk
Költségvetés-módosítási tervezetek
(1) A Bizottság túlnyomóan bevételvezérelt költségvetés-módosítási tervezeteket terjeszthet elő a következő esetekben:
-
az előző pénzügyi év egyenlegének a költségvetésbe történő bevezetése céljából, a 18. cikkben említett eljárással összhangban,
-
a saját forrásokra vonatkozó előrejelzésnek az aktualizált gazdasági előrejelzések tükrében történő felülvizsgálata céljából, valamint
-
a saját forrásokra és egyéb bevételekre vonatkozó felülvizsgált előrejelzés aktualizálása, valamint a kifizetési előirányzatok rendelkezésre állásának és a felmerülő igények felülvizsgálata céljából.
Elkerülhetetlen, kivételes vagy előre nem látható körülmények felmerülése esetén, különösen az Európai Unió Szolidaritási Alapjának mobilizálására való tekintettel, a Bizottság túlnyomóan kiadásvezérelt költségvetés-módosítási tervezeteket terjeszthet elő.
(2) A Bizottságtól eltérő intézményeknek az (1) bekezdésben említettekkel megegyező körülmények esetén a költségvetés módosítása iránti kérelmeiket a Bizottsághoz kell megküldeni.
A költségvetés-módosítási tervezet benyújtása előtt a Bizottság és a többi intézmény - különös tekintettel az előirányzatok várhatóan nem teljes mértékű végrehajtására is - megvizsgálja a vonatkozó előirányzatok újraelosztásának lehetőségét.
A 40. cikk alkalmazandó a költségvetés-módosításokra. A költségvetés-módosításokat azon költségvetésre való hivatkozással kell alátámasztani, amelynek a tervezett összegeit módosítják.
(3) A Bizottság - indokolt rendkívüli körülmények fennállásától, vagy a Szolidaritási Alap igénybevételétől eltekintve, amelyre az év során bármikor költségvetés-módosítási tervezet lehet benyújtani - a költségvetés-módosítási tervezeteit minden pénzügyi év szeptember 1. napjáig nyújtja be egyidejűleg az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Más intézmények költségvetés-módosítás iránti kérelmeihez csatolhatja a véleményét.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács a költségvetésmódosítás-tervezeteket a sürgősségüket kellőképpen figyelembe véve tárgyalja.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetés-módosítási tervezetekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
42. cikk
A tervezett összegek és a költségvetési tervezetek korai továbbítása
A Bizottság, valamint az Európai Parlament és a Tanács megegyezhet abban, hogy előrehoz bizonyos, a tervezett összegek továbbítására, valamint a költségvetési tervezet elfogadására és továbbítására vonatkozó időpontokat. Az ilyen megállapodás azonban nem vezethet az ezen szövegek mérlegelésére az EUMSZ 314. cikke és az Euratom-Szerződés 106a. cikke szerint biztosított időszakok lerövidítéséhez vagy meghosszabbításához.
2. FEJEZET
A költségvetés szerkezete és tartalma
43. cikk
A költségvetés szerkezete
A költségvetés a következőkből áll:
a)
általános bevételi és kiadási kimutatás;
b)
az egyes intézmények bevételi és kiadási kimutatásaira tagolódó különálló szakaszok az Európai Tanács és a Tanács kivételével, amelyeka költségvetés ugyanazon szakaszában szerepelnek.
44. cikk
Költségvetési nómenklatúra
(1) Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság bevételeit és a többi intézmény bevételeit és kiadásait címek, alcímek, jogcímcsoportok és jogcímek alá sorolja be típusuk vagy felhasználásuk szerint.
(2) A bizottsági szakasz kiadási kimutatása az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott nómenklatúra alapján készül, és rendeltetés szerinti osztályozást tartalmaz.
Valamennyi cím egy szakpolitikai területnek, valamennyi alcím pedig rendszerint egy tevékenységnek felel meg.
Minden cím tartalmazhat operatív előirányzatokat és igazgatási előirányzatokat.
Az egy címhez tartozó igazgatási előirányzatokat egyetlen alcímben kell csoportosítani.
(3) Az egyes címek alatti, célmegjelöléssel feltüntetett igazgatási előirányzatokat a következőképpen kell besorolni:
a)
a létszámtervben jóváhagyott személyzeti kiadások: fel kell tüntetni az előirányzatok összegét és az e kiadásoknak megfelelő létszámtervi álláshelyek számát;
b)
a külső személyzettel kapcsolatos kiadások, és a 26. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett, a többéves pénzügyi keret „igazgatás” fejezete alatt finanszírozott egyéb kiadások;
c)
az ingatlanokkal kapcsolatos és egyéb vonatkozó kiadások, beleértve a takarítást, a karbantartást, a különböző bérleti díjakat, a távközlési szolgáltatásokat, valamint a víz, a gáz és az elektromos ellátás díját is;
d)
a programok végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó külső személyzeti és technikai támogatás.
A Bizottság több cím tekintetében azonos típusú igazgatási kiadásait kiadási típus szerint osztályozott, külön kimutatásban kell összegezni.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetési nómenklatúra részletes szabályaira vonatkozóan.
45. cikk
A negatív bevételek tilalma
(1) A költségvetés nem tartalmazhat negatív bevételeket.
(2) Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (15) alapján befizetett saját források nettó összegek, és azokat a költségvetésben az összefoglaló bevételi kimutatásban ilyenként kell feltüntetni.
46. cikk
Előzetes előirányzatok
(1) A költségvetés valamennyi szakasza tartalmazhat egy „előzetes előirányzatok” címet. Az előirányzatokat e címen kell megjeleníteni, amennyiben:
a)
a költségvetés megállapításakor nincs az érintett fellépésre vonatkozó alap-jogiaktus; vagy
b)
komolyan megkérdőjelezhető az előirányzatok megfelelősége vagy az érintett költségvetési tételekben szereplő előirányzatok a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban álló feltételek szerinti végrehajtásának lehetősége.
Azokban az esetekben, amelyekben az alap-jogiaktust az EUMSZ 294. cikkének megfelelően kell elfogadni, az e cím alatt szereplő előirányzatokat csak az e rendelet 26. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában megállapított eljárással összhangban elvégzett átcsoportosítást követően lehet felhasználni; minden egyéb esetben pedig az e rendelet 27. cikkében megállapított eljárással összhangban elvégzett átcsoportosítást követően használhatók fel.
(2) Komoly végrehajtási nehézségek esetén a Bizottság javasolhatja a pénzügyi év folyamán, hogy az előirányzatokat az „előzetes előirányzatok” cím alá csoportosítsák át. Az Európai Parlament és a Tanács az ilyen átcsoportosításokról a 27. cikkben előírtak szerint hoz határozatot.
47. cikk
Negatív tartalék
A költségvetés bizottsági szakasza legfeljebb 200 000 000 EUR értékben tartalmazhat „negatív tartalékot”. Az ilyen tartalék, amelyet külön címben kell megjeleníteni, kizárólag kifizetési előirányzatokat tartalmazhat.
E negatív tartalékot a pénzügyi év vége előtt kell igénybe venni átcsoportosítás útján, a 26. és 27. cikkben megállapított eljárással összhangban.
48. cikk
Sürgősségisegély-tartalék
(1) A költségvetés bizottsági szakaszának a harmadik országok számára sürgősségisegély-tartalékot kell tartalmaznia.
(2) Az (1) bekezdésben említett tartalékot a pénzügyi év vége előtt kell igénybe venni átcsoportosítás útján, a 27. és 29. cikkben megállapított eljárással összhangban.
49. cikk
A költségvetés tartalma
(1) A költségvetés a következőket foglalja magában:
a)
az általános bevételi és kiadási kimutatásban:
i.
az Unió adott pénzügyi évre (n. évre) vonatkozó becsült bevételei;
ii.
a becsült bevételek az előző pénzügyi évre és az n-2. évi bevételek;
iii.
az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok;
iv.
az előző pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok;
v.
az n-2. évben vállalt és kifizetett kiadások, ez utóbbi az n. év költségvetésének százalékában is kifejezve;
vi.
megfelelő megjegyzések minden alfejezet tekintetében, a 44. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint;
b)
minden egyes szakaszban a bevételek és a kiadások az a) ponttal azonos struktúrában;
c)
a személyi állomány tekintetében:
i.
létszámterv minden szakaszra vonatkozóan, amely besorolási fokozatonként megállapítja az álláshelyek számát besorolási osztályok és szolgálatok szerinti bontásban, valamint megállapítja az előirányzatok keretein belül engedélyezett állandó és ideiglenes álláshelyek számát;
ii.
létszámterv a kutatási és technológiafejlesztési előirányzatok közvetlen fellépésekre elkülönített összegeiből fizetett személyi állományra vonatkozóan, és létszámterv az ugyanezen előirányzatok közvetett fellépésekre elkülönített összegeiből fizetett személyi állományra vonatkozóan; a létszámterveket besorolási fokozatonként és osztályonként kell felosztani, és azoknak különbséget kell tenniük az előirányzatokon belül engedélyezett állandó és ideiglenes álláshelyek között;
iii.
a tudományos és műszaki személyzet tekintetében a felosztás besorolásifokozat-csoportokon alapulhat, az egyes költségvetésekben megállapított feltételekkel összhangban; a létszámtervnek meg kell határoznia a személyzeti szabályzatban meghatározott rendelkezések szerint különleges előnyöket élvező, magasan képzett tudományos vagy műszaki személyzet létszámát;
iv.
létszámterv, amely az álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály alapján állapítja meg minden olyan, a 208. cikkben említett szervre vonatkozóan, amely a költségvetést terhelő hozzájárulást kap. A létszámtervek a pénzügyi évre jóváhagyott álláshelyek száma mellett feltüntetik az előző évre jóváhagyott számot is.
d)
a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek tekintetében:
i.
a bevételek általános kimutatásában azon költségvetési tételek, amelyek az érintett műveletekre vonatkoznak, és azon végső kedvezményezettektől kapott visszafizetéseket kívánják feltüntetni, akik kezdetben nem teljesítettek, ami a teljesítési biztosíték igénybevételéhez vezetett. E tételeket „pro memoria” bejegyzéssel és megfelelő megjegyzésekkel kell ellátni;
ii.
a bizottsági szakaszban:
-
az Uniónak a szóban forgó műveletek tekintetében nyújtott teljesítési biztosítékait tartalmazó költségvetési tételek. E tételeket „pro memoria” bejegyzéssel kell ellátni, amennyiben nem merül fel olyan tényleges költség, amelyet végleges forrásokkal kell fedezni,
-
az alap-jogiaktusra és a tervezett műveletek volumenére, az időtartamra és az Unió által az ilyen műveletek tekintetében nyújtott pénzügyi garanciára vonatkozó megjegyzések,
iii.
a bizottsági szakaszhoz mellékelt dokumentumban, tájékoztató jelleggel:
-
a folyamatban lévő tőkeműveletek és adósságkezelés,
-
az n. évre vonatkozó tőkeműveletek és adósságkezelés;
e)
az első rész VIII. címe alatti pénzügyi eszközök tekintetében:
i.
hivatkozás az alap-jogiaktusra;
ii.
az érintett műveletekre vonatkozó költségvetési sorok;
iii.
a pénzügyi eszközök általános ismertetése, ideértve futamidejüket és költségvetési vonzatukat;
iv.
a tervezett műveletek, ideértve a meglévő pénzügyi eszközökből eredő tőkeáttételi hatáson alapuló célvolumeneket is;
f)
az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának vii. alpontja szerinti megbízott szervezetek finanszírozása tekintetében:
i.
hivatkozás az adott program alap-jogiaktusára;
ii.
a vonatkozó költségvetési tételek;
iii.
az átruházott feladatok általános ismertetése, ideértve futamidejüket és költségvetési vonzatukat;
g)
a KKBP kiadásainak teljes összege egy - KKBP elnevezésű - külön jogcímcsoportokat tartalmazó alcímben. E jogcímcsoportok a KKBP kiadásait fedezik, és legalább az egyes nagyobb missziókra vonatkozóan külön sorokat tartalmaznak.
(2) Az (1) bekezdésben említett dokumentumokon túl az Európai Parlament és a Tanács más vonatkozó dokumentumokat is csatolhat a költségvetéshez.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetés tartalmára vonatkozóan, beleértve az utolsó lezárt pénzügyi év tényleges kiadásainak meghatározását, valamint a költségvetési megjegyzéseket és a létszámtervet.
50. cikk
A személyzeti létszámtervekre vonatkozó szabályok
(1) A 49. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett létszámtervek minden intézményre vagy szervre vonatkozóan abszolút határt szabnak; a megállapított határon túl további kinevezés nem történhet.
Az AD 16, AD 15 és AD 14 besorolási fokozat kivételével azonban, minden intézmény vagy szerv a jóváhagyott álláshelyek 10 %-ának erejéig módosíthatja a létszámterveit, figyelembe véve az alábbi feltételeket:
a)
ez nem befolyásolja a teljes pénzügyi évre vonatkozó személyzeti előirányzat mértékét;
b)
az egyes létszámtervek által jóváhagyott álláshelyek teljes számára vonatkozó határ túllépésére nem kerül sor; valamint
c)
az intézmény vagy szerv - az Unió más intézményeivel és szerveivel - részt vesz teljesítményértékelésben a Bizottság személyzeti átvilágításában kezdeményezettek szerint.
A második albekezdésben említett módosítások végrehajtása előtt három héttel az intézmények tájékoztatják szándékukról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Az Európai Parlament vagy a Tanács által ezen időszakon belül felvetett, kellően megalapozott indok esetén az intézmények tartózkodnak a módosítások végrehajtásától, és a 41. cikkben említett eljárást kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve, a kinevező hatóság által a személyzeti szabályzattal összhangban engedélyezett részmunkaidős foglalkozás hatásait más kinevezésekkel ellensúlyozni lehet.
3. FEJEZET
Költségvetési fegyelem
51. cikk
A többéves pénzügyi kerettel való összhang
A költségvetésnek összhangban kell lennie a többéves pénzügyi kerettel.
52. cikk
Az uniós jogi aktusok összhangja a költségvetéssel
Amennyiben egy uniós jogi aktus végrehajtása túllépi a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokat, az ilyen jogi aktust pénzügyi értelemben csak a költségvetés megfelelő módosítását követően lehet végrehajtani.
IV. CÍM
A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
53. cikk
A költségvetés végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban
(1) A Bizottság a költségvetés bevételeit és kiadásait e rendelettel összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre.
(2) A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, hogy az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetésnek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtását, valamint a személyes adatok ellenőrzési célokból történő átadásával kapcsolatos információkat illető részletes szabályokra vonatkozóan.
54. cikk
Alap-jogiaktus és kivételek
(1) A költségvetésben szereplő előirányzatok bármely uniós fellépésre akkor használhatók fel, ha azt alap-jogiaktus elfogadása előzi meg.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az alábbiak alap-jogiaktus nélkül is végrehajthatók, amennyiben az ezekkel finanszírozandó intézkedések az Unió hatáskörébe tartoznak:
a)
kísérleti jellegű, valamely intézkedés végrehajthatóságát és hasznosságát vizsgáló kísérleti projektek előirányzatai. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok nem több, mint két egymást követő költségvetési évben szerepeltethetők a költségvetésben.
A kísérleti projektek előirányzatainak teljes összege egyetlen pénzügyi évben sem haladhatja meg a 40 000 000 EUR-t;
b)
az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alkalmazása terén a jövőben elfogadandó intézkedésekre vonatkozó javaslatok előkészítését célzó előkészítő intézkedések előirányzatai. Az előkészítő intézkedéseknek következetes megközelítést kell követniük, és különböző formákat ölthetnek. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok legfeljebb három egymást követő költségvetési évben szerepeltethetők a költségvetésben. A megfelelő alap-jogiaktus elfogadására vonatkozó eljárást a harmadik pénzügyi év vége előtt le kell zárni. Az említett eljárás során a kötelezettségvállalási előirányzatoknak meg kell felelniük az előkészítő intézkedések - tervezett tevékenységekkel, követendő célokkal és végső kedvezményezettekkel kapcsolatos - sajátosságainak. Következésképpen az előkészítő intézkedésekre elkülönített összeg nem felel meg a végső intézkedés finanszírozására elkülönített összegnek.
Az ebben a pontban említett új előkészítő intézkedések előirányzatainak teljes összege egyetlen pénzügyi évben sem haladhatja meg az 50 000 000 EUR-t, és az előkészítő intézkedésekre ténylegesen lekötött előirányzatok teljes összege nem haladhatja meg a 100 000 000 EUR-t;
c)
az EUSZ V. címének terén hozott előkészítő intézkedések előirányzatai. Az ilyen intézkedéseket rövid időre kell korlátozni, céljuk pedig a KKBP célkitűzéseinek megvalósítására irányuló uniós intézkedések, valamint a szükséges jogi eszközök elfogadása feltételeinek megteremtése.
Az uniós válságkezelési műveletek alkalmazásában az előkészítő intézkedések célja többek között az operatív követelmények értékelése, az első erőforrások gyors rendelkezésre bocsátásának biztosítása vagy a műveletek megkezdéséhez szükséges helyi feltételek megteremtése.
Az előkészítő intézkedéseket - a főképviselő javaslatára - a Tanács fogadja el.
Az előkészítő intézkedések gyors végrehajtása érdekében a főképviselő a lehető leghamarabb tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Bizottságot a Tanács előkészítő intézkedés meghozatalára irányuló szándékáról, valamint különösen az ehhez szükséges források becsült mértékéről. A Bizottság meghoz minden szükséges intézkedést a források gyors kifizetésének biztosítása érdekében;
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a KKBP terén hozott előkészítő intézkedések finanszírozásának részletes szabályaira vonatkozóan.
d)
a Bizottság által - az EUMSZ és az Euratom-Szerződés értelmében ráruházott, a b) pontban említett jogalkotási kezdeményezési jogtól eltérő intézményi jogköre, valamint az e Szerződések által közvetlenül ráruházott speciális jogkörök alapján végrehajtott egyszeri, vagy akár határozatlan időtartamú intézkedések előirányzatai, amely jogköröket az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban fel kell sorolni;
e)
az egyes intézmények működtetésére vonatkozó előirányzatok, azok igazgatási autonómiája alapján.
A költségvetési tervezet előterjesztésekor a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az első albekezdés a) és b) pontjában említett intézkedésekről, amely jelentés tartalmazza az eredmények értékelését és a tervezett követő intézkedéseket is.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az alap-jogiaktussal, és az e cikk (2) bekezdésében felsorolt kivételekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
55. cikk
A költségvetés végrehajtása a Bizottságtól eltérő intézmények által
A Bizottság átruházza a többi intézményre a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtásához szükséges hatásköröket.
A Bizottság és az EKSZ részletes intézkedésekről állapodhat meg annak érdekében, hogy elősegítsék az uniós küldöttségek igazgatási előirányzatainak végrehajtását. Az ilyen intézkedések nem tartalmazhatnak eltéréseket e rendelettől vagy az e rendelet értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoktól.
56. cikk
A költségvetés végrehajtási hatáskörének átruházása
(1) A Bizottság és a többi intézmények mindegyike, saját szervezeti egységein belül átruházhatja a költségvetés végrehajtási hatásköreit az e rendelettel és belső szabályaik által megállapított feltételekkel összhangban és a felhatalmazó jogi aktusban megállapított határokon belül. A felhatalmazottak csak a kifejezetten rájuk ruházott hatáskörön belül járhatnak el.
(2) A Bizottság a saját szakaszának operatív előirányzatait érintő költségvetési végrehajtási hatásköreit átruházhatja az uniós küldöttségek vezetőire. Erről ezzel egyidejűleg tájékoztatja a főképviselőt. Amennyiben az uniós küldöttségvezetők a Bizottság közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőiként járnak el, a költségvetés végrehajtására vonatkozó bizottsági szabályokat alkalmazzák, valamint ugyanazok a feladatok, kötelezettségek és elszámoltathatóság vonatkozik rájuk, mint a Bizottság összes többi, közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőjére.
A Bizottság ezt a felhatalmazást saját szabályai szerint visszavonhatja.
Az első albekezdés alkalmazásában a főképviselő meghozza az Unió küldöttségei és a Bizottság szervezeti egységei közötti együttműködés megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket.
57. cikk
Összeférhetetlenség
(1) A költségvetés végrehajtásában és irányításában - beleértve az ezt előkészítő tevékenységeket is -, ellenőrzésében vagy kontrolljában érintett pénzügyi szereplők és egyéb személyek nem járhatnak el oly módon, hogy saját érdekeik ütközzenek az Unió érdekeivel.
Amennyiben ennek veszélye fennáll, az érintett személynek tartózkodnia kell az ilyen fellépéstől, és az üggyel a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőhöz kell fordulnia, aki írásban megerősíti, hogy fennáll-e összeférhetetlenség. Az érintett személynek közvetlen felettesét is tájékoztatnia kell. Amennyiben bebizonyosodik, hogy összeférhetetlenség áll fenn, az érintett személy befejezi tevékenységét az adott ügyben. A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő személyesen teszi meg a további megfelelő intézkedéseket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában összeférhetetlenség akkor áll fenn, ha az (1) bekezdésben említett pénzügyi szereplő vagy egyéb személy funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlása családi vagy érzelmi okok, politikai vagy nemzeti hovatartozással kapcsolatos okok, továbbá gazdasági érdek vagy bármely más, a végső kedvezményezettel közös érdek miatt veszélybe kerül.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el annak meghatározására, mi okoz valószínűsíthetően összeférhetetlenséget, az ilyen esetben követendő eljárással együtt.
2. FEJEZET
Végrehajtási módszerek
58. cikk
A költségvetés végrehajtásának módjai
(1) A Bizottság a költségvetést az alábbi módokon hajtja végre:
a)
közvetlenül (a továbbiakban: a közvetlen irányítás) szervezeti egységein, többek között az 56. cikk (2) bekezdésének megfelelően az illetékes küldöttségvezető felügyelete mellett az Unió küldöttségein dolgozó alkalmazottain, vagy a 62. cikkben említett végrehajtó ügynökségeken keresztül;
b)
a tagállamokkal megosztott irányításban (a továbbiakban: a megosztott irányítás); vagy
c)
közvetetten (a továbbiakban: a közvetett irányítás), amennyiben az alap-jogiaktus így rendelkezik, illetve az 54. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a)-d) pontjában említett esetekben a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:
i.
harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek;
ii.
nemzetközi szervezetek és ügynökségeik;
iii.
az EBB és az Európai Beruházási Alap;
iv.
a 208. és 209. cikkben említett szervek;
v.
közjogi szervek;
vi.
magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;
vii.
a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;
viii.
az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.
(2) Az EUMSZ 317. cikkével összhangban a költségvetés végrehajtásáért továbbra is a Bizottság felel, és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek és személyek által elvégzett műveletekről. Amennyiben a megbízott szervezet vagy személy kilétét alap-jogiaktus határozza meg, a 31. cikk szerinti pénzügyi kimutatás az adott szervezet vagy személy kiválasztásának kimerítő indokolását is tartalmazza.
(3) Az e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek és személyek maradéktalanul együttműködnek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek megóvása érdekében. A hatáskör-átruházási megállapodásokban rendelkezni kell a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) azon jogáról, hogy a források ellenőrzése során az EUMSZ szerinti hatásköreiket teljes körűen gyakorolják.
A Bizottság a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak az e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti szervezetekre és személyekre történő átruházását az ilyen feladatok tényleges teljesítésére vonatkozó, már meglévő, átlátható, megkülönböztetéstől mentes, eredményes és hatékony felülvizsgálati eljárások meglétéhez köti.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére bocsátják az összes hatáskör-átruházási megállapodást, amennyiben ezt kérelmezi.
(5) Az e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek és személyek a 35. cikk (2) bekezdésével összhangban biztosítják a végső kedvezményezettek jegyzékének évenkénti megfelelő, utólagos közzétételét. A Bizottságot értesítik az e tekintetben végrehajtott intézkedésekről.
(6) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti megbízott, szervezetek és személyek nem minősülnek megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek.
(7) A Bizottság nem ruházhat át harmadik felekre végrehajtási hatásköröket, amennyiben az ilyen hatáskörök nagymértékű, politikai döntéssel járó mérlegelést igényelnek.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetés végrehajtásának módjaival kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve a közvetlen irányítást, a végrehajtó ügynökségekre ruházott hatáskörök gyakorlását, és a nemzetközi szervezetekkel, a 208. és a 209. cikkben említett szervezetekkel, a közjogi szervekkel vagy magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervekkel, valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervezetekkel, valamint a KKBP keretében konkrét fellépések végrehajtásával megbízott személyekkel folytatott, közvetett irányításra vonatkozó különleges rendelkezéseket.
59. cikk
A tagállamokkal megosztott irányítás
(1) Amennyiben a Bizottság megosztott irányításban hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat a tagállamokra ruházza át. A Bizottság és a tagállamok tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetés-mentesség elvét, és az uniós források irányítása során biztosítják az uniós műveletek láthatóságát. Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok teljesítik saját kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. A kiegészítő rendelkezéseket ágazatspecifikus szabályokban kell megállapítani.
(2) A tagállamok a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzése során meghozzák valamennyi, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges intézkedést, beleértve a jogalkotási, szabályozási és igazgatási intézkedéseket is, különösen:
a)
gondoskodva arról, hogy a költségvetésből finanszírozott műveleteket szabályosan és hatékonyan, a vonatkozó ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően hajtsák végre, és e célból az uniós források iránításáért és kontrolljáért felelős szerveket jelölve ki a (3) bekezdéssel összhangban,és felügyelve azokat
b)
megelőzve, felderítve és kijavítva a szabálytalanságokat és csalást.
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a tagállamok az arányosság elvét tiszteletben tartva, valamint e cikknek és a vonatkozó ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően a tranzakciók reprezentatív és/vagy kockázatalapú mintáin szükség szerint helyszíni vizsgálatokat is magukban foglaló előzetes és utólagos kontrollokat végeznek. Emellett visszafizettetik a jogosulatlanul kifizetett összegeket, és amennyiben szükséges, bírósági eljárásokat indítanak.
A tagállamok az ágazatspecifikus szabályoknak és a nemzeti jogszabályok különös rendelkezéseinek megfelelő, hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókkal sújtják a végső kedvezményezetteket.
A kockázatelemezés részeként és az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban a Bizottság nyomon követi a tagállamokban létrehozott irányítási és kontrollrendszereket. Az ellenőrzési tevékenység során a Bizottság tiszteletben tartja az arányosság elvét, és az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban állapítja meg a becsült kockázati szintet.
(3) Az ágazatspecifikus szabályokban rögzített kritériumokkal és eljárásokkal összhangban a tagállamok az uniós források irányításáért és kontrolljáért felelős szerveket jelölnek ki a megfelelő szinteken. Az ilyen szervek az uniós források igazgatásától független feladatokat is elláthatnak, vagy egyes feladataik ellátásával más szerveket bízhatnak meg.
Az szervek kijelölésére vonatkozó döntés során a tagállamok döntésüket alapozhatják arra is, hogy az irányítási és kontrollrendszerek lényegüket tekintve megegyeznek-e a korábbi időszakokban már meglévő rendszerekkel, és hogy azok megfelelően működtek-e.
Amennyiben az ellenőrzési és a kontroll megállapítások szerint a kijelölt szervek már nem felelnek meg az ágazatspecifikus szabályokban megállapított feltételeknek, a tagállamok meghozzák az annak biztosítása érdekében szükséges intézkedéseket, hogy az e szervekre bízott feladatok végrehajtása során tapasztalt hiányosságokat - többek között a kijelölésnek az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban történő visszavonása révén - orvosolják.
Az ágazatspecifikus szabályok meghatározzák a Bizottságnak az ebben a bekezdésben említett folyamatban játszott szerepét is.
(4) A (3) bekezdés értelmében kijelölt szervek:
a)
eredményes és hatékony belső kontrollrendszert hoznak létre, és biztosítják annak működését;
b)
olyan számviteli rendszert alkalmaznak, amely időben biztosít pontos, teljes körű és megbízható információkat;
c)
az (5) bekezdésben említett információkat benyújtják;
d)
a 35. cikk (2) bekezdésének megfelelően biztosítják az utólagos közzétételt. A személyes adatok feldolgozása a 94/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezésekkel összhangban történik.
(5) A (3) bekezdés értelmében kijelölt szervek a következő pénzügyi év február 15. napjáig benyújtják a Bizottságnak a következőket:
a)
az adott referencia-időszakban feladataik végrehajtása során az ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően teljesített, és a Bizottságnak visszatérítésre benyújtott kifizetések elszámolását. Ezek az elszámolások tartalmazzák az előfinanszírozást, és azokat az összegeket is, amelyek esetében a visszafizettetési eljárás folyamatban van vagy lezárult. Az elszámoláshoz mellékelni kell egy vezetői nyilatkozatot, mely azt tartalmazza, hogy a források kezeléséért felelős személyek véleménye szerint:
i.
az információ megfelelő módon feltüntetett, teljes körű és pontos,
ii.
a kiadásokat az eredetileg tervezett célra fordították az ágazatspecifikus szabályokban meghatározottak szerint,
iii.
a bevezetett kontrollrendszerek szükséges mértékben garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét;
b)
a végső ellenőrzési jelentések és kontrollok éves összefoglalóját, beleértve a rendszerekben azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket.
Az első bekezdés a) pontjában említett elszámolások és az első bekezdés b) pontjában említett összefoglaló mellé egy független ellenőrző szerv véleményét is csatolni kell, mely a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardoknak megfelelően készült. Ez a vélemény tartalmazza, hogy az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak-e, hogy azon kiadások, amelyek megtérítését kérték a Bizottságtól, jogszerűek és szabályosak-e, valamint hogy a kontrollrendszerek megfelelően működnek-e. A vélemény tartalmazza azt is, hogy az ellenőrzési tevékenység megkérdőjelezi-e az első bekezdés a) pontjában említett vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat.
A Bizottság az érintett tagállam tájékoztatása nyomán a február 15-i határidőt kivételes esetben március 1-jéig meghosszabbíthatja.
A tagállamok a megfelelő szinten közzétehetik az ebben a bekezdésben említett információkat.
A tagállamok ezen túlmenően a megfelelő szinten aláírt nyilatkozatokat nyújthatnak be az ebben a bekezdésben említett információk kapcsán.
(6) Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós forrásokat az alkalmazandó szabályokkal összhangban használják fel, a Bizottság:
a)
a kijelölt szervek elszámolásainak vizsgálatát és elfogadását biztosító olyan eljárásokat alkalmaz, amelyek révén megállapítható, hogy hiánytalanok-e, pontosak-e és a valóságnak megfelelőek-e az elszámolások;
b)
kizárja az uniós finanszírozásból azokat a kiadásokat, amelyek tekintetében az alkalmazandó jog megsértésével teljesítettek kifizetéseket;
c)
megszakítja a kifizetési határidőket, vagy felfüggeszti a kifizetéseket, amennyiben az ágazatspecifikus szabályok így rendelkeznek.
A Bizottság teljes egészében vagy részben feloldja a kifizetési határidők megszakítását vagy a kifizetések felfüggesztését, miután a tagállam benyújtotta észrevételeit, és amint megtette a szükséges intézkedéseket. A 66. cikk (9) bekezdésében említett tevékenységi jelentés kitér az ezen albekezdés szerinti összes kötelezettségre.
(7) Az ágazatspecifikus szabályok figyelembe veszik az európai területi együttműködési programok szükségleteit, különös tekintettel a vezetői nyilatkozat tartalmára, a (3) bekezdésben meghatározott eljárásra és az ellenőrzési funkcióra.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a tagállamokkal folytatott megosztott irányítással kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve az uniós források irányításáért és kontrolljáért felelős szervek listájának összeállítását, valamint a legjobb gyakorlatok alkalmazásának előmozdítását célzó intézkedéseket.
60. cikk
Közvetett irányítás
(1) Az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetek és személyek tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetés-mentesség elvét, és az uniós források igazgatása során biztosítják az uniós műveletek láthatóságát. Az uniós források igazgatása során biztosítják az Unió pénzügyi érdekei védelmének az e rendelet alapján megkövetelt szinttel egyenértékű szintjét, megfelelően szem előtt tartva a következőket:
a)
a rájuk bízott feladatok természetét és az érintett pénzösszegeket;
b)
a vonatkozó pénzügyi kockázatokat;
c)
a rendszereikből, szabályaikból és eljárásaikból, valamint a rájuk bízott feladatok végrehajtásának felügyelete és támogatása érdekében hozott bizottsági intézkedésekből fakadó megbízhatóság szintjét.
(2) Az Unió pénzügyi érdekeinek megóvása érdekében az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek és személyek az arányosság elvével összhangban:
a)
eredményes és hatékony belső kontrollrendszert hoznak létre, és biztosítják annak működését;
b)
pontos, teljes körű és megbízható információkat időben biztosító számviteli rendszert alkalmaznak;
c)
a szóban forgó szervezettől vagy személytől funkcionálisan független ellenőrző szolgálat által, nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardok szerint elvégzett, független külső ellenőrzésnek vetik alá magukat;
d)
megfelelő szabályokat és eljárásokat alkalmaznak a vissza nem térítendő támogatásokon, közbeszerzéseken és pénzügyi eszközökön keresztül uniós forrásokból biztosított finanszírozás nyújtása során;
e)
a 35. cikk (2) bekezdésével összhangban biztosítják a végső kedvezményezettekre vonatkozó információk utólagos közzétételét;
f)
biztosítják a személyes adatok ésszerű védelmét a 95/46/EK irányelvnek és a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően.
Az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának viii. alpontja szerinti megbízott személyek pénzügyi szabályaikat a Bizottság előzetes hozzájárulásával fogadják el. Legkésőbb a megbízatásuk kezdetét követően hat hónappal teljesítik az e bekezdés a)-e) pontjaiban megállapított követelményeket. Amennyiben ezen időszak végén csak részben felelnek meg e követelményeknek, a Bizottság megteszi a megfelelő javító intézkedéseket a rájuk bízott feladatok végrehajtásának felügyelete és támogatása érdekében.
(3) Az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek és személyek a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzése során megelőzik, felderítik és kijavítják a szabálytalanságokat és csalásokat. Ennek érdekében az arányosság elvével összhangban szükség szerint többek között helyszíni vizsgálatokat is magukban foglaló előzetes és utólagos kontrollokat végeznek a tranzakciók reprezentatív és/vagy kockázatalapú mintáin, biztosítandó a költségvetésből finanszírozott fellépések eredményes elvégzését és helyes végrehajtását. Emellett visszafizettetik a jogosulatlanul kifizetett összegeket, és szükség esetén megindítják az ezzel kapcsolatos jogi eljárásokat.
(4) A Bizottság felfüggesztheti az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek vagy személyek számára teljesítendő kifizetéseket, különösen akkor, ha olyan rendszerszintű hibákra derül fény, amelyek megkérdőjelezik az érintett szervezet vagy személy belső kontrollrendszereinek megbízhatóságát vagy a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályosságát.
A 92. cikkben foglaltaktól függetlenül az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő további vizsgálatok elvégzése céljából egészben vagy részben megszakíthatja az e szervezetek vagy személyek számára történő kifizetéseket, ha:
i.
a belső kontrollrendszer működésének jelentős hiányosságát vagy az érintett szervezet vagy személy által igazolt kiadás súlyos - és korrigálatlan - szabálytalansághoz való kapcsolódását jelző információ jut az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő tudomására;
ii.
a kifizetések megszakítása szükséges az Unió pénzügyi érdekei súlyos sérelmének elkerüléséhez.
(5) A (7) bekezdés sérelme nélkül az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek és személyek benyújtják a Bizottságnak a következőket:
a)
a rájuk bízott feladatok végrehajtásáról szóló jelentést;
b)
a rájuk bízott feladatok teljesítése során felmerült kiadások tekintetében készített elszámolásokat. Ezen elszámolásokhoz mellékelni kell egy vezetői nyilatkozatot, amely igazolja, hogy a források kezeléséért felelős személyek véleménye szerint:
i.
az említett információ teljes körű, pontos és benyújtása megfelelő,
ii.
a kiadásokat az eredetileg tervezett célra fordították a hatáskör-átruházási megállapodásokban vagy, ha van ilyen, az ágazatspecifikus szabályokban meghatározottak szerint,
iii.
a bevezetett kontrollrendszerek szükséges mértékben garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét;
c)
a végső ellenőrzési jelentések és az kontrollok összefoglalóját, beleértve a rendszerekben azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket.
Az első albekezdésben említett dokumentumokhoz mellékelni kell egy független ellenőrző szerv nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardok szerint kiadott véleményét. A vélemény tartalmazza, hogy az elszámolások megbízható és valós képet adnak-e, hogy a kontrollrendszerek megfelelően működnek-e, valamint hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek-e. A vélemény tartalmazza azt is, hogy az ellenőrzési tevékenység megkérdőjelezi-e az első albekezdés b) pontja szerinti vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat.
Az első albekezdésben említett dokumentumokat legkésőbb a következő pénzügyi év február 15-ig kell benyújtani a Bizottságnak. A második albekezdésben említett véleményt legkésőbb március 15-ig kell benyújtani a Bizottságnak.
Az e bekezdésben meghatározott kötelezettségek nem érintik a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal megkötött megállapodásokat. Az ilyen megállapodásoknak legalább arra kötelezniük kell ezeket a nemzetközi szervezeteket és harmadik országokat, hogy évente nyilatkozatot nyújtsanak be a Bizottság számára, amelyben kijelentik, hogy az érintett pénzügyi évben az Unió által biztosított hozzájárulásokat a (2) bekezdésében meghatározott követelmények és az ilyen megállapodásokban foglalt kötelezettségek szerint használták fel és számolták el.
(6) A (7) cikk sérelme nélkül a Bizottság:
a)
különösen a program végrehajtásával kapcsolatban elvégzett ellenőrzéseken és értékeléseken keresztül felügyeli, hogy e személyek és szervezetek teljesítik-e kötelezettségeiket;
b)
rendelkezik a megbízott szervezetek vagy személyek elszámolásainak vizsgálatára és elfogadására vonatkozó eljárásokról, amelyek szavatolják, hogy az elszámolások hiánytalanok, pontosak és a valóságnak megfelelőek legyenek;
c)
kizárja az uniós finanszírozásból az alkalmazandó szabályok megsértésével teljesített kifizetéseket.
(7) Az (5) és (6) bekezdés nem alkalmazandó azon szervezeteknek nyújtott uniós hozzájárulás esetében, amelyekre a 208. cikk alapján külön mentesítési eljárás vonatkozik.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közvetett irányítással kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve a közvetett irányításra vonatkozó azon feltételek meghatározását, amelyeknek megfelelően a szervezetek és személyek által alkalmazott rendszerek, szabályok és eljárások egyenértékűek lesznek a Bizottság rendszereivel, szabályaival és eljárásaival, vezetői és megfelelőségi nyilatkozatok elfogadását, az elszámolások vizsgálatára és elfogadására vonatkozó eljárásokat, valamint az alkalmazandó szabályok megsértésével teljesített kifizetések uniós finanszírozás alóli kizárását.
61. cikk
Előzetes értékelések és a hatáskör-átruházási megállapodások
(1) Mielőtt a Bizottság az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos egyes feladatokat ruház át szervezetekre vagy személyekre, bizonyosságot szerez arról, hogy teljesülnek a 60. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a)-d) pontjában meghatározott követelmények.
Amennyiben az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezet vagy személy rendszerei vagy szabályai, vagy az adott szervezetre vagy személyre bízott uniós források igazgatására vonatkozó eljárások jelentős mértékben megváltoznak, az érintett szervezet vagy személy erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság felülvizsgálja az érintett szervezettel vagy személlyel kötött a hatáskör-átruházási megállapodásokat, hogy biztosítsa a 60. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a)-d) pontjában meghatározott feltételek folyamatos teljesülését.
(2) Amennyiben az alap-jogiaktus nem határozza meg a megbízott szervezetet, a Bizottság az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., v., vi. és vii. alpontja alá tartozó kategóriákból választ szervezetet, megfelelően szem előtt tartva a szervezetre átruházandó feladatok természetét és az érintett szervezetek tapasztalatát, valamint operatív és pénzügyi kapacitásait. A kiválasztásnak átláthatónak kell lennie, objektív okokra kell alapozni, és nem eredményezhet összeférhetetlenséget.
(3) A hatáskör-átruházási megállapodásokban meg kell határozni a 60. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a)-d) pontjában megállapított követelményeket. A megállapodásokban egyértelműen meg kell határozni a szervezetre bízott feladatokat, és az érintett szervezeteknek vagy személyeknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy betartják a 60. cikk (2) bekezdése első albekezdésének e) és f) pontjában meghatározott kötelezettségeket, és tartózkodnak bármely, összeférhetetlenséget eredményező cselekedettől.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közvetett irányítás szerinti szabályok és eljárások előzetes értékelésével, valamint a hatáskör-átruházási megállapodások tartalmával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
62. cikk
Végrehajtó ügynökségek
(1) A Bizottság átruházhat jogköröket a végrehajtó ügynökségekre, hogy a nevében és felelőssége alatt a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendelettel (16) összhangban egy uniós program vagy projekt egészét vagy egy részét végrehajtsák. A végrehajtó ügynökségeket bizottsági határozattal hozzák létre, és az uniós jog szerinti jogi személyeknek minősülnek.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a végrehajtó ügynökségekre ruházott hatáskörök gyakorlásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) A végrehajtó ügynökség igazgatója közvetlen irányítás keretében végrehajtja a megfelelő operatív előirányzatokat.
63. cikk
A hatáskörök átruházásának korlátai
(1) A Bizottság nem bízhatja az uniós források végrehajtásával kapcsolatos feladatokat, beleértve a kifizetést és a visszafizettetést is, külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre, kivéve az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának v., vi. és vii. alpontjában említett eseteket vagy olyan egyedi eseteket, amelyekben az érintett kifizetéseket:
i.
a Bizottság által meghatározott kedvezményezetteknek kell megtenni;
ii.
a Bizottság által meghatározott feltételek és összegek szerint kell teljesíteni; valamint
iii.
e kifizetések nem képezik a kifizetéseket végrehajtó szervezetek vagy szervek mérlegelésének tárgyát.
(2) A Bizottság a következő feladatokat bízhatja szerződéssel külső, közfeladatot nem ellátó, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre: műszaki szakértői feladatok és adminisztratív, előkészítői és kiegészítő feladatok, amelyek sem hatósági, sem mérlegelési jogkör gyakorlását nem foglalják magukban
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el különféle feladatoknak az első rész V. címében rögzített közbeszerzési szabályoknak megfelelő, külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezeteknek vagy szerveknek való átruházásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
3. FEJEZET
Pénzügyi szereplők
1. szakasz
A feladatok elkülönítésének elve
64. cikk
A feladatok elkülönítése
(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatait el kell különíteni; e feladatok kölcsönösen kizárják egymást.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el valamennyi pénzügyi szereplő jogaival és kötelezettségeivel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. szakasz
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő
65. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő
(1) Valamennyi intézmény gyakorolja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait.
(2) E cím alkalmazásában a „személyzet” kifejezés azon személyekre vonatkozik, akik a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak.
(3) Minden intézmény az eljárási szabályzatában lévő feltételekkel összhangban megfelelő besorolású személyzetre ruházza az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait. Belső igazgatási szabályaiban megjelöli a személyzetet, amelyre átruházza e feladatokat, az átruházott hatáskörök hatályát és azt, hogy a megbízott személyek a rájuk ruházott hatásköröket továbbadhatják-e.
(4) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő hatásköreivel kizárólag a személyzetet lehet megbízni vagy közvetve megbízni.
(5) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselők a felhatalmazó, illetve a felhatalmazást átruházó jogi aktus által szabott határokon belül járnak el. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzet egy vagy több megbízott tagja segítheti, az ő felelőssége alatt, a költségvetés végrehajtásához és az elszámolások bemutatásához szükséges egyes műveletek végrehajtásával.
(6) Amennyiben az Unió küldöttségvezetői az 56. cikk (2) bekezdése szerint közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, az e minőségben végzendő feladataik és hatásköreik meghatározásáért, gyakorlásáért, ellenőrzéséért és értékeléséért felelős intézmény a Bizottság lesz. A Bizottság erről ezzel egyidejűleg tájékoztatja a főképviselőt.
(7) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzet segítheti, akiket az utalványozó felelősségi körébe tartozó olyan feladatok elvégzésével bíznak meg, amelyek a költségvetés végrehajtásához, valamint a pénzügyi és irányítási tájékoztatás elkészítéséhez szükségesek. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőket segítő személyzet az 57. cikk hatálya alá tartozik.
(8) Valamennyi intézmény tájékoztatja a Számvevőszéket, az Európai Parlamentet és a Tanácsot a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselők, belső ellenőrök és számvitelért felelős tisztviselők kinevezéséről és felmentéséről, valamint a pénzügyi kérdésekben általa elfogadott belső szabályokról.
(9) Az intézmények tájékoztatják a Számvevőszéket az előlegszámla-kezelők kinevezéséről, valamint a 69. cikk (1) bekezdése és a 70. cikk szerinti felhatalmazási döntésekről.
(10) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára biztosított segítségnyújtással és a felhatalmazásra vonatkozó belső rendelkezésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
66. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogköre és feladatai
(1) Minden intézményben az engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a bevételeknek és a kiadásoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtásáért, valamint a jogszerűség és a szabályosság követelményeinek érvényesülésének biztosításáért.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő a 32. cikkel és az egyes intézmények által elfogadott minimumszabványokkal összhangban, és kellő tekintettel az irányítási környezettel és a finanszírozott fellépések természetével kapcsolatos kockázatokra, kialakítja a feladatainak ellátásához szükséges szervezeti struktúrákat és belső kontrollrendszereket. E struktúrák és rendszerek létrehozását átfogó kockázatelemzés támogatja, amely figyelembe veszi a költséghatékonyságukat is.
(3) A kiadások végrehajtása érdekében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő költségvetési és jogi kötelezettségeket vállal, érvényesíti a kiadásokat, illetve engedélyezi a kifizetéseket és megteszi az előirányzatok végrehajtásához szükséges előzetes intézkedéseket.
(4) A bevételek végrehajtása a követelések megbecslésének elkészítését, a visszafizettetendő követelések megállapítását és a beszedési megbízások kibocsátását foglalja magában. A bevételek végrehajtása adott esetben magában foglalja a megállapított követelésekről történő lemondást is.
(5) Minden egyes művelet esetében legalább előzetes kontrollt kell végezni a dokumentumok áttekintése és a már végrehajtott, a művelet operatív és pénzügyi oldalával kapcsolatos kontrollok rendelkezésre álló eredményei alapján.
Az előzetes kontroll kiterjed a művelet kezdeményezésére és ellenőrzésére.
Egy adott tranzakció esetében az ellenőrzést a műveletet kezdeményezőktől eltérő személyzetnek kell végeznie. Az ellenőrzést végző személyzet nem lehet alárendeltje a műveletet kezdeményező személyzetnek.
(6) A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő az előzetes kontrollt követően már jóváhagyott műveletek ellenőrzése céljából utólagos kontrollt rendelhet el. Ilyen kontrollra a kockázatok alapján végzett mintavételi eljárás szerint kerülhet sor.
Az előzetes kontrollt az utólagos kontrollért nem felelős személyzet végzi. Az utólagos kontrollért felelős személyzet nem lehet alárendeltje az előzetes kontrollt végző személyzetnek.
Amennyiben a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő utólagos kontroll formájában végzi el a kedvezményezettek pénzügyi ellenőrzését, az ellenőrzésre vonatkozó szabályoknak egyértelműnek, következetesnek és átláthatónak kell lenniük, és tiszteletben kell tartaniuk a Bizottság és az ellenőrzött felek jogait is.
(7) A pénzügyi műveletek irányításának kontrolljáért felelős személyzetnek rendelkeznie kell a szükséges szakmai ismeretekkel. Tiszteletben kell tartaniuk az egyes intézmények által megállapított szakmai szabályzatokat.
(8) Ha a személyzet bármely, a tranzakciók pénzügyi irányításában és kontrolljában részt vevő tagja úgy véli, hogy egy határozat, amelynek alkalmazását vagy jóváhagyását felettese kérte tőle, szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, illetve a személyzet adott tagja által betartandó szakmai szabályokkal, megfelelően tájékoztatja a felettesét. Ha a személyzet tagja ezt írásban teszi meg, a felettes írásban válaszol. Amennyiben a felettes nem tesz lépéseket, vagy megerősíti az eredeti határozatot vagy utasítást, és a személyzet tagja úgy véli, hogy ez a megerősítés nem ésszerű válasz az aggodalmaira, a személyzet tagja írásban tájékoztatja a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőt. Ha az utóbbi elmulaszt intézkedni, a személyzet tagja tájékoztatja a 73. cikk (6) bekezdésében említett megfelelő testületet.
Bármely, az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén a személyzet tagja tájékoztatja az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket. Az Unió pénzgazdálkodását ellenőrző külső ellenőrökkel kötött szerződések kötelezik a külső ellenőrt arra, hogy tájékoztassa a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőt, amennyiben az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció gyanúja merül fel.
(9) A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő intézménye felé feladatai teljesítéséről éves tevékenységi jelentés formájában számol be, amely jelentés a kontrollok eredményeit is magukban foglaló pénzügyi és igazgatási információkat tartalmaz, és amelyben nyilatkozik arról, hogy - kivéve, ha a bevételek és a kiadások meghatározott területeihez kapcsolódó fenntartások mást jeleznek - ésszerű mértékben megbizonyosodott arról, hogy:
a)
a jelentésben foglalt információk megbízható és valós képet adnak;
b)
a jelentésben bemutatott tevékenységekhez rendelt forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel;
c)
a bevezetett kontrolleljárások szükséges mértékben garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályosságát.
A tevékenységi jelentésben be kell számolni a műveleteknek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményéről, az e műveletekhez kapcsolódó kockázatokról, a rendelkezésre álló források felhasználásáról, valamint a belső kontrollrendszerek hatékonyságáról és eredményességéről, beleértve a kontrollok költséghatékonyságának átfogó értékelését is.
A Bizottság minden évben legkésőbb június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az előző év éves tevékenységi jelentéseinek összefoglalóját. A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselők éves tevékenységi jelentéseit szintén az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére kell bocsátani.
(10) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előzetes és az utólagos kontrollokkal, a bizonylatok megőrzésével, a szakmai szabályzatokkal, az engedélyezésre jogosult tisztviselő mulasztásaival, az információk számvitelért felelős tisztviselő számára történő átadásával, valamint a tárgyalásos eljárásokról készült jelentésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
67. cikk
Az uniós küldöttségvezetők jogköre és feladatai
(1) Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 56. cikk (2) bekezdésének megfelelően közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források kezelése során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.
Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy megelőzzenek minden, a Bizottságnak a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos, közvetve rájuk ruházott felelősségét esetlegesen fenyegető helyzetet, valamint minden olyan prioritáskonfliktust, amely hatással lehet a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.
Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottság és az EKSZ felelős főigazgatóit. A főigazgatók megteszik a megfelelő lépéseket a helyzet orvoslására.
(2) Amennyiben uniós küldöttségvezetők a 66. cikk (8) bekezdésében említett helyzetbe kerülnek, a 73. cikk (6) bekezdése értelmében létrehozott, a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testülethez fordulnak az üggyel. Bármely, az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén tájékoztatják az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket.
(3) Az 56. cikk (2) bekezdésének megfelelően közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők jelentést tesznek megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőjüknek, hogy ez utóbbi belefoglalhassa jelentésüket a 66. cikk (9) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentésébe. Az uniós küldöttségvezetők jelentésükben kitérnek a küldöttségen életbe léptetett belső kontrollrendszerek hatékonyságára és eredményességére, valamint a továbbadott megbízás keretében végzendő műveletek irányítására, és benyújtják a 73. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdésében említett felelősségi nyilatkozatot. E jelentéseket a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentéséhez kell csatolni, és az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére kell bocsátani, adott esetben kellőképpen figyelembe véve bizalmas jellegüket.
Az uniós küldöttségvezetők teljes mértékben együttműködnek a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben minden további szükséges információt biztosítanak. Ezzel kapcsolatban felkérhetők arra, hogy részt vegyenek az érintett szervek ülésein, és támogassák az illetékes megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőt.
(4) Az 56. cikk (2) bekezdésének megfelelően közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők válaszolnak a Bizottság megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselője által a Bizottság saját kérésére, illetve a mentesítéssel összefüggésben az Európai Parlament kérésére feltett bármely kérdésre.
(5) A Bizottság biztosítja, hogy a hatáskörök átruházása ne sértse az EUMSZ 319. cikke szerinti mentesítési eljárást.
3. szakasz
A számvitelért felelős tisztviselő
68. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő jogköre és feladatai
(1) Minden intézmény kinevez egy számvitelért felelős tisztviselőt, aki az egyes intézményekben felel a következőkért:
a)
a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a megállapított követelések visszafizettetéséért;
b)
az elszámolások elkészítése és bemutatása az Első rész IX. címével összhangban;
c)
könyvvezetés az Első rész IX. címével összhangban;
d)
a számviteli eljárások megállapítása és a számlatükör elkészítése, az Első rész IX. címével összhangban;
e)
a számviteli rendszerek kialakítása és jóváhagyása, és adott esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információk szolgáltatására vagy igazolására kialakított rendszerek jóváhagyása; ezzel összefüggésben a számvitelért felelős tisztviselő bármikor jogosult a jóváhagyási kritériumok betartásának ellenőrzésére;
f)
készpénzgazdálkodás.
Az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjének feladatai kizárólag a költségvetés EKSZ által végrehajtott, EKSZ-re vonatkozó szakaszát érintik. A költségvetés teljes bizottsági szakaszáért - ideértve az uniós küldöttségvezetőknek továbbadott előirányzatokhoz kapcsolódó számviteli műveleteket is - továbbra is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel.
A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjeként is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője jár el, a 213. cikkre figyelemmel.
(2) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükörnek az Első rész IX. címével összhangban történő megállapításáért.
(3) A számvitelért felelős tisztviselők az engedélyezésre jogosult tisztviselőktől megkapják az elszámolások elkészítéséhez szükséges összes olyan információt, amely az intézmények pénzügyi helyzetéről és a költségvetés végrehajtásáról megbízható és valós képet ad. Az engedélyezésre jogosult tisztviselők garantálják ezen információk megbízhatóságát.
(4) Mielőtt az intézmény vagy a 208. cikkben említett szerv elfogadja az elszámolásokat, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy meggyőződött arról, hogy az megbízható és valós képet ad az intézmény vagy a 208. cikkben említett szerv pénzügyi helyzetéről.
E célból a számvitelért felelős tisztviselő megbizonyosodik arról, hogy az elszámolások a 143. cikkben említett számviteli szabályokkal és az e cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti számviteli eljárásokkal összhangban készültek, és hogy az elszámolásokban valamennyi bevétel és kiadás szerepel.
A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő minden olyan információt továbbít, amelyre a számvitelért felelős tisztviselőnek feladatai elvégzéséhez szüksége van.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is teljes mértékben felel az általa irányított források megfelelő felhasználásáért, az ellenőrzése alatt álló kiadások jogszerűségéért és szabályszerűségéért, valamint a számvitelért felelős tisztviselő számára továbbított információk hiánytalanságáért és pontosságáért.
(5) A számvitelért felelős tisztviselő jogosult vizsgálni a kapott információt, valamint további, a beszámoló aláírásával való ellátás céljából szükségesnek ítélt vizsgálatokat végezni.
A számvitelért felelős tisztviselő szükség esetén fenntartásokkal él, amelyekben pontosan megmagyarázza azok jellegét és hatályát.
(6) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, kizárólag a számvitelért felelős tisztviselő jogosult készpénz és készpénz-egyenértékesek kezelésére. A számvitelért felelős tisztviselő felel ezek megóvásáért.
(7) A programok vagy fellépések végrehajtása során a Bizottság nevében és megbízásából vagyonkezelői számlák nyithatók az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. vagy vi. alpontja szerinti megbízott szervezet általi irányítás érdekében.
Az ilyen számlákat a program vagy fellépés végrehajtásáért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége alatt nyitják meg a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével egyetértésben.
Az ilyen számlák kezeléséért az engedélyezésre jogosult tisztviselő felel.
(8) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője meghatározza a vagyonkezelői számlák megnyitására, kezelésére, bezárására és használatára vonatkozó szabályokat.
(9) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a számvitelért felelős tisztviselő hatásköreivel és feladataival kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve annak kinevezését és visszahívását, a számviteli és nyilvántartási rendszerekkel kapcsolatos véleményt, a pénztár- és bankszámlakezelést, a számlákkal kapcsolatos aláírási jogot, a számlaegyenlegek kezelését, az átutalási és átváltási műveleteket, a fizetési módokat, a jogi személyekkel kapcsolatos adatokat és a bizonylatok megőrzését.
69. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő által átruházható jogkörök
(1) Kötelezettségeinek teljesítése során a számvitelért felelős tisztviselő bizonyos feladatokat beosztottjaira ruházhat át.
A felhatalmazó jogi aktus megállapítja e feladatokat.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a helyi szerveknél számlakezelésre felhatalmazott személyekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
4. szakasz
Az előlegszámla-kezelő
70. cikk
Előlegszámlák
(1) Kis összegek kifizetésére és a saját forrásokon kívüli egyéb bevételek beszedésére előlegszámlákat lehet létrehozni, az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok szerint.
A 128. cikk értelmében vett válságkezelési segélyek és humanitárius segítségnyújtási műveletek terén azonban az Európai Parlament és a Tanács által a szóban forgó költségvetési sor tekintetében a folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatok mértékének tiszteletben tartása mellett korlátlan összegig alkalmazhatók az előlegszámlák.
(2) Az előlegszámlákat az intézmény számvitelért felelős tisztviselője bocsátja rendelkezésre, és azokat az intézmény számvitelért felelős tisztviselője által kijelölt előlegszámla-kezelők felelősségi körébe kell rendelni.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előlegszámlával kapcsolatos feltételekre vonatkozóan, beleértve az előlegszámla-kezelő által kifizethető maximális összeget, valamint a külső fellépésekkel kapcsolatos szabályokra vonatkozóan, beleértve az előlegszámla-kezelők kiválasztására vonatkozó szabályokat, az előlegszámlák feltöltését, az engedélyezésre jogosult tisztviselők és a számvitelért felelős tisztviselők általi vizsgálatokat, valamint a közbeszerzési eljárások tiszteletben tartását. A Bizottság továbbá felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az uniós küldöttségeken előlegszámlák létrehozásával és előlegszámla-kezelők kinevezésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
4. FEJEZET
A pénzügyi szereplők felelőssége
1. szakasz
Általános szabályok
71. cikk
A pénzügyi szereplőknek adott megbízás visszavonása és feladatellátás alóli felmentésük
(1) A kinevező hatóság bármikor átmenetileg vagy végleg visszavonhatja az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízását, illetve továbbadott megbízását.
(2) A számvitelért felelős tisztviselőt vagy az előlegszámla-kezelőket kinevező hatóság bármikor átmenetileg vagy végleg felmentheti a számvitelért felelős tisztviselőt, vagy az előlegszámla-kezelőket, vagy mindegyikőjüket a feladataik ellátása alól.
(3) Ez a cikk nem érinti az (1) és (2) bekezdésben említett pénzügyi szereplők tekintetében folyó esetleges fegyelmi eljárásokat.
72. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogellenes tevékenységekkel, csalással és korrupcióval kapcsolatos felelőssége
(1) E fejezet nem érinti a 71. cikkben említett pénzügyi szereplőknek az alkalmazandó nemzeti jog, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére, valamint az Unió vagy a tagállamok tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemre vonatkozó hatályos rendelkezésekben előírtak szerinti esetleges büntetőjogi felelősségét.
(2) E rendelet 73., 74. és 75. cikkének sérelme nélkül, minden illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, számvitelért felelős tisztviselő és előlegszámla-kezelő fegyelmi eljárás alá vonható és kártérítés megfizetésére kötelezhető a személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint. Olyan jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén, amely sértheti az Unió érdekeit, az ügyet az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságok és szervek elé kell terjeszteni, különös tekintettel az OLAF.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők és az előlegszámla-kezelők jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén fennálló felelősségével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. szakasz
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok
73. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kártérítés megfizetésére kötelezhető a személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint.
(2) A kártérítési kötelezettség különösen akkor áll fenn, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő szándékosan vagy súlyos gondatlanságból:
a)
visszafizetendő követelések megállapításáról dönt vagy beszedési megbízásokat bocsát ki, kiadásokra kötelezettséget vállal, vagy fizetési megbízást ír alá anélkül, hogy e rendeletnek vagy a 210. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelne;
b)
elmulasztja egy esedékessé váló követelést megállapító dokumentum kiállítását, elmulasztja beszedési megbízás kiállítását vagy azt későn állítja ki, vagy későn állít ki fizetési megbízást, amelynek következtében az adott intézménynek polgári jogi felelőssége keletkezik harmadik felekkel szemben.
(3) Amennyiben a megbízott vagy közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő megállapítja, hogy a felelősségi körébe tartozó határozat szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, úgy írásban tájékoztatja a felhatalmazó hatóságot. Amennyiben a felhatalmazást adó hatóság ezt követően a határozat meghozatalára vonatkozó, indokolással ellátott, írásos utasítást ad a megbízott vagy közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, úgy az engedélyezésre jogosult tisztviselőt nem terheli felelősség.
(4) A hatáskörébe tartozó feladatok átruházása esetén a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is felelős marad a fennálló belső irányítási és kontrollrendszerek hatékonyságáért és eredményességéért, valamint a közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő kiválasztásáért.
(5) Az uniós küldöttségvezetők számára történő továbbadott megbízás esetén a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a létrehozandó belső irányítási és kontrollrendszerek meghatározásáért, valamint e rendszerek hatékonyságáért és eredményességéért. Az uniós küldöttségvezetők felelnek - a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításainak megfelelően - e rendszerek megfelelő kialakításáért és működtetéséért, valamint a hatáskörükbe tartozó források kezeléséért, és az uniós küldöttségben végrehajtott műveletek irányításáért. Hivatalba lépésük előtt specifikus képzéseken kell részt venniük az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladataival és kötelezettségeivel, valamint a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban.
Az uniós küldöttségvezetők az e bekezdés első albekezdése szerinti feladatokról a 67. cikk (3) bekezdésének megfelelően tesznek jelentést.
Az uniós küldöttségvezetők minden évben megbízhatósági nyilatkozatot nyújtanak be a küldöttségen kialakított belső irányítási és kontrollrendszerekről, valamint a rájuk átruházott műveletek irányításáról és azok eredményéről a Bizottság megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselője számára annak érdekében, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő elkészíthesse a 66. cikk (9) bekezdésében előírt nyilatkozatot.
(6) Minden intézménynek létre kell hoznia egy, a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló szakosított testületet, vagy részt kell vennie több intézmény által létrehozott közös testület munkájában. Ezen testületek függetlenül működnek, és megállapítják, hogy pénzügyi szabálytalanság történt-e, valamint meghatározzák annak esetleges következményeit.
E testület véleménye alapján az intézmény dönti el, hogy kezdeményezzen-e fegyelmi eljárást vagy kártérítés fizetésére irányuló eljárást. Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, úgy ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek és a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, feltéve hogy utóbbi nem az érintett személy, valamint a belső ellenőrnek.
(7) Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 56. cikk (2) bekezdése szerint közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, az e cikk (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság által létrehozott testület rendelkezik hatáskörrel az 56. cikk (2) bekezdésében említett ügyekben.
Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, a főképviselőnek, valamint a Bizottság megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőjének, feltéve hogy utóbbi nem az érintett személy, továbbá a belső ellenőrnek.
A testület véleménye alapján a Bizottság felkérheti a főképviselőt, hogy kinevező hatóságként eljárva kezdeményezzen fegyelmi eljárást vagy kártérítés fizetésére irányuló eljárást a közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselők ellen, amennyiben a szabálytalanságok a rájuk átruházott bizottsági hatásköröket érintik. Ilyen esetben a főképviselő megfelelő intézkedéseket hoz a személyzeti szabályzattal összhangban annak érdekében, hogy végrehajtsa a Bizottság ajánlása szerint a fegyelmi vagy anyagi felelősség megállapítására indított eljárással kapcsolatos döntéseket.
A tagállamok teljes mértékben támogatják az Uniót az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke e) pontjának hatálya alá tartozó ideiglenes alkalmazottak által a személyzeti szabályzat 22. cikke értelmében okozott károk esetén történő felelősségre vonásban.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve az utasítások megerősítését, valamint a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testület szerepét.
3. szakasz
A számvitelért felelős tisztviselőkre és az előlegszámla-kezelőkre alkalmazandó szabályok
74. cikk
A számvitelért felelős tisztviselőkre alkalmazandó szabályok
(1) A számvitelért felelős tisztviselőt fegyelmi felelősség és kártérítési kötelezettség terheli a személyzeti szabályzatnak megfelelően és az abban foglalt eljárásokkal összhangban. A számvitelért felelős tisztviselő különösen felelőssé tehető az általa elkövetett kötelezettségszegés következő formáiért:
a)
a rábízott források, vagyontárgyak vagy dokumentumok elvesztése vagy megrongálása;
b)
bankszámlák vagy postai elszámolási számlák jogosulatlan megváltoztatása;
c)
olyan összegek visszafizettetése vagy kifizetése, amelyek nincsenek összhangban a megfelelő beszedési, illetve fizetési megbízásokkal;
d)
esedékes bevételek beszedésének elmulasztása.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a számvitelért felelős tisztviselők egyéb kötelezettségszegés esetén fennálló felelősségével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
75. cikk
Az előlegszámla-kezelőkre alkalmazandó szabályok
(1) Az előlegszámla-kezelőt fegyelmi felelősség és kártérítési kötelezettség terheli a személyzeti szabályzatnak megfelelően és az abban foglalt eljárásokkal összhangban. Az előlegszámla-kezelő különösen felelőssé tehető az általa elkövetett kötelezettségszegés következő formáiért:
a)
a rábízott források, vagyontárgyak vagy dokumentumok elvesztése vagy megrongálása;
b)
az általa eszközölt kifizetésekről megfelelő bizonylatok felmutatásának elmulasztása;
c)
a jogosultaktól eltérő személyek részére kifizetések teljesítése;
d)
esedékes bevételek beszedésének elmulasztása.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előlegszámla-kezelők egyéb kötelezettségszegés esetén fennálló felelősségével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
5. FEJEZET
Bevételi műveletek
1. szakasz
A saját források rendelkezésre bocsátása
76. cikk
Saját források
(1) A 2007/436/EK, Euratom határozatban említett saját források által képzett bevételre vonatkozó becslés euróban szerepel a költségvetésben. A saját források által képzett bevételt az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban kell rendelkezésre bocsátani.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a saját forrásokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. szakasz
A követelések megbecslése
77. cikk
A követelések megbecslése
(1) Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek elegendő és megbízható információ áll rendelkezésére valamely olyan intézkedésről vagy helyzetről, amely az Uniónak fizetendő összeget eredményezhet, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megbecsüli a követelés összegét.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, amint a becslést eredményező intézkedést vagy helyzetet módosító eseményről szerez tudomást, kiigazítja a követelés becsült összegét.
Amennyiben egy korábban a követelések megbecslését eredményező intézkedés vagy helyzet kapcsán állítottak ki beszedési megbízást, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ennek megfelelően kiigazítja a becslést.
Amennyiben a beszedési megbízás összege megegyezik a követelés eredetileg becsült összegével, a becslést nullára kell csökkenteni.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, a követelés megbecslését nem kell elkészíteni azt megelőzően, hogy a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 2007/436/EK, Euratom határozatban meghatározott saját források összegeit, amelyeket a tagállamok rögzített időszakonként fizetnek. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő beszedési megbízást bocsát ki ezen összegekre vonatkozóan.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a követelések megbecslésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
3. szakasz
A követelések megállapítása
78. cikk
A követelések megállapítása
(1) A követelés megállapítása olyan eljárás, amellyel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő:
a)
ellenőrzi, hogy az adós tartozása fennáll;
b)
megállapítja vagy ellenőrzi a tartozás valódiságát és összegét;
c)
ellenőrzi azon feltételeket, amelyek mellett a tartozás esedékes.
(2) A Bizottság számára rendelkezésre bocsátott saját forrásokat, és bármely nem vitatott, határozott összegű és esedékes követelést a számvitelért felelős tisztviselőnek szóló beszedési megbízás állapít meg, amelyet az adósnak megküldött terhelési értesítés követ - mindkét okmányt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő készíti el.
(3) A jogalap nélkül kifizetett összegeket vissza kell fizettetni.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a követelések megállapításával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve az eljárásokat és a bizonylatokat, valamint a késedelmi kamat megállapításával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
4. szakasz
A visszafizettetés engedélyezése
79. cikk
A visszafizettetés engedélyezése
(1) A visszafizettetés engedélyezése olyan eljárás, amellyel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő beszedési megbízás kiállításával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy fizettesse vissza az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által megállapított követelést.
(2) Tagállamoktól eltérő jogalanyokkal szembeni követelések fennállását az intézmény hivatalos határozatban állapíthatja meg, mely határozat az EUMSZ 299. cikke értelmében végrehajtható.
Amennyiben az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony és időben történő védelme megkívánja, kivételes esetekben a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyzettel kapcsolatos követelésekre vonatkozóan a Bizottság is elfogadhat ilyen végrehajtandó határozatokat a többi intézmény javára és kérésére.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a a beszedési megbízás kiállításával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
5. szakasz
Visszafizettetés
80. cikk
A visszafizettetésre vonatkozó szabályok
(1) A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által szabályszerűen kiállított beszedési megbízások szerint jár el. A számvitelért felelős tisztviselőnek kellő körültekintéssel kell eljárnia annak biztosítására, hogy az Unió megkapja bevételeit, és gondoskodnia kell az Unió jogainak védelméről.
A számvitelért felelős tisztviselő úgy fizetteti vissza az összegeket, hogy ellentételezi azon egyenértékű követelésekkel, amelyek az Unió oldalán az olyan adósokkal szemben állnak fenn, akiknek viszont az Unióval szemben vannak követeléseik. Az ilyen követeléseknek nem vitatottnak, határozott összegűnek és esedékesnek kell lenniük.
(2) Amennyiben a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő egy megállapított követelés visszafizettetésétől való teljes vagy részleges elállást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályos és összhangban van a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvével. A lemondó határozatot meg kell indokolni. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő átruházhatja ezt az elállásról való döntési jogkört.
A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő a megállapított követeléseket részben vagy egészben törölheti. A megállapított követelés részleges törlése nem vonja maga után az Unió valamely megállapított jogosultságáról való lemondást.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a visszafizettetés módjával, beleértve a beszámítás útján történő visszafizettetést is, az önkéntes fizetés hiányában folytatandó visszafizettetési eljárással, a fizetési határidő meghosszabbításával, a pénzbírságok és egyéb bírságok beszedésével, a visszafizettetésről való lemondással, valamint a megállapított követelések törlésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(3) A tagállamok viselik az elsődleges felelősséget azért, hogy - az ágazatspecifikus szabályokban foglaltaknak megfelelően - elvégezzék a kontrollokat és ellenőrzéseket, és visszafizettessék a jogosulatlanul felhasznált összegeket. Amennyiben a tagállamok saját felelősségükre feltárnak és kijavítanak szabálytalanságokat, mentesülnek a Bizottság által velük szemben e szabálytalanságokkal összefüggésben alkalmazott pénzügyi korrekciók alól.
(4) A Bizottság pénzügyi korrekciókat hajt végre a tagállamokkal szemben annak érdekében, hogy kizárja az uniós finanszírozás alól az alkalmazandó jogszabályok megsértésével teljesített kiadásokat. A Bizottság a pénzügyi korrekcióit a jogosulatlanul felhasznált összegek beazonosítása, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatások megállapítása alapján hajtja végre. Amennyiben ezeket az összegeket nem lehet pontosan meghatározni, a Bizottság az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat.
A Bizottság a pénzügyi korrekció összegének meghatározásakor figyelembe veszi az alkalmazandó jogszabályok megsértésének természetét és súlyosságát, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatásokat, többek között abban az esetben is, amikor az irányítási és kontrollrendszerek hiányossága állapítható meg.
A pénzügyi korrekciók megállapítására vonatkozó feltételeket és az alkalmazandó eljárást ágazatspecifikus szabályok határozhatják meg.
(5) Az extrapolált vagy átalánykorrekciók alkalmazására vonatkozó módszertant az ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően kell meghatározni, annak érdekében, hogy a Bizottság meg tudja óvni az Unió pénzügyi érdekeit.
81. cikk
Elévülési idő
(1) A konkrét rendeletek rendelkezéseinek, valamint a 2007/436/EK, Euratom határozat sérelme nélkül, az Uniónak harmadik országokkal szembeni, valamint harmadik feleknek az Unióval szembeni jogosultságai ötéves elévülési időszak hatálya alá tartoznak.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az elévülési időszakkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
82. cikk
Az uniós jogosultságok kezelése a tagállamokban
Fizetésképtelenségi eljárás esetén az Unió követeléseit ugyanolyan preferenciális elbánásban kell részesíteni, mint a visszafizettetési eljárás helye szerinti tagállam közjogi szerveinek járó, hasonló jellegű követeléseket.
83. cikk
A Bizottság által kiszabott pénzbírságok, büntetések és felhalmozódott kamatok
(1) A pénzbírságok, büntetések és szankciók útján befolyt összegek és minden felhalmozott kamat vagy ezek által generált egyéb bevétel mindaddig nem számolható el költségvetési bevételként, amíg az azokat kivető határozatokat az Európai Unió Bírósága semmissé nyilváníthatja.
(2) Az (1) bekezdésben említett összegeket mihamarabb, és legkésőbb a valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerülését követő évben kell költségvetési bevételként nyilvántartásba venni. A kifizető jogalanynak az Európai Unió Bíróságának ítélete nyomán visszafizetett összegeket nem lehet költségvetési bevételként feltüntetni.
(3) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni a végső elszámolásról vagy a pénzügyi korrekciókról szóló határozatokra.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzbírságok, büntetések és felhalmozott kamat útján befolyt összegekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
6. FEJEZET
Kiadási műveletek
84. cikk
Finanszírozási döntés
(1) Minden kiadási tételre kötelezettséget kell vállalni, továbbá azt meg kell erősíteni, engedélyezni kell, és ki kell fizetni.
(2) Azon előirányzatok esetét kivéve, amelyeket az 54. cikk (5) bekezdése e) pontjának megfelelően alap-jogiaktus hiányában is teljesíteni lehet, a kiadásokra történő kötelezettségvállalást az intézmény vagy az intézmény által átruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási döntésnek kell megelőznie.
(3) A (2) bekezdésben említett finanszírozási döntés meghatározza az elérendő célokat, a várható eredményeket, a végrehajtás módszerét és annak teljes összegét. Tartalmazza a finanszírozandó fellépések leírását és az egyes fellépésekre előirányzott összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét is.
Közvetett irányítás esetén a finanszírozási döntés meghatározza az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetet vagy személyt, a szervezet vagy személy kiválasztására alkalmazott kritériumokat és a rábízott feladatokat is.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a finanszírozási döntésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
1. szakasz
Kiadásokra vállalt kötelezettség
85. cikk
A kötelezettségvállalások típusai
(1) A költségvetési kötelezettségvállalás az a művelet, amely során előjegyzik a jogi kötelezettségvállalások teljesítéséből adódó, elkövetkező kifizetések fedezetéhez szükséges előirányzatot.
A jogi kötelezettségvállalás az az aktus, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő vállal vagy megállapít egy kötelezettséget, amely költséget eredményez.
A költségvetési kötelezettségvállalást és a jogi kötelezettségvállalást ugyanazon engedélyezésre jogosult tisztviselő hagyja jóvá, kivéve az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott, megfelelően indokolt esetekben.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kötelezettségvállalások típusaival, a globális kötelezettségvállalások elfogadásával, az aláírás egységességével, valamint az ideiglenes kötelezettségvállalásokon keresztül biztosított igazgatási kiadásokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(3) A költségvetési kötelezettségvállalások az alábbi kategóriák valamelyikébe esnek:
a)
egyedi: a költségvetési kötelezettségvállalás egyedi, ha a kedvezményezett és a kiadás összege ismert;
b)
globális: a költségvetési kötelezettségvállalás globális, ha az egyedi kötelezettségvállalás meghatározásához szükséges tényezők közül legalább egy még nem ismert;
c)
ideiglenes: a költségvetési kötelezettségvállalás ideiglenes, ha a 170. cikkben említett kiadás fedezetéül vagy rendszeres igazgatási kiadásokra szolgál, illetve ha vagy az összeg, vagy a végső kedvezményezettek nem ismertek véglegesen.
(4) Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket kizárólag akkor lehet több éven keresztül éves részletekre lebontani, ha az alap-jogiaktus így rendelkezik, vagy azok igazgatási kiadásokra vonatkoznak.
86. cikk
A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó szabályok
(1) Bármely olyan intézkedés tekintetében, amely költségvetést terhelő kiadásokat idézhet elő, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek költségvetési kötelezettséget kell vállalnia, mielőtt jogi kötelezettséget vállal harmadik felekkel, vagy a 187. cikk alapján forrásokat csoportosít át egy vagyonkezelői alaphoz.
(2) A költségvetési kötelezettségvállalás jogi kötelezettségvállalást megelőző, (1) bekezdésben előírt kötelezettsége nem alkalmazandó az üzletmenet-folytonossági terv keretében kihirdetett válsághelyzetben, a Bizottság vagy bármely egyéb intézmény által igazgatási autonómiája keretében elfogadott eljárásokkal összhangban vállalt jogi kötelezettségekre.
(3) Humanitárius segítségnyújtási műveletek, polgári védelmi műveletek és válságkezelési segélyek esetén az (1) bekezdésben megállapított kötelezettség nem alkalmazandó, ha az uniós intézkedés eredményes végrehajtásához arra van szükség, hogy az Unió harmadik felekkel azonnal jogi kötelezettséget vállaljon, és ezt megelőzően nincs lehetőség egyéni költségvetési kötelezettségvállalásra. A költségvetési kötelezettségvállalást azonnal meg kell tenni azt követően, hogy a harmadik felekkel létrejött a jogi kötelezettségvállalás.
(4) A második rész IV. címének különös rendelkezéseire is figyelemmel, a globális költségvetési kötelezettségvállalások fedezik az n+1. év december 31-éig megkötött megfelelő egyedi jogi kötelezettségvállalások összes költségét.
A 85. cikk (4) bekezdésére és a 203. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, az egyedi vagy ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó egyedi jogi kötelezettségvállalásokat az n. év december 31-éig kell megkötni.
Az első és második albekezdésben említett időszakok végén az ilyen költségvetési kötelezettségvállalások fel nem használt egyenlegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő visszavonja.
A globális költségvetési kötelezettségvállalást követően jóváhagyott minden egyedi jogi kötelezettségvállalás összegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő aláírás előtt rávezeti a költségvetési számlákra, és lekönyveli a globális költségvetési kötelezettségvállalásokra.
(5) Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre tett költségvetési és jogi kötelezettségvállalásoknak, a személyzeti kiadások kivételével, megszabott végső végrehajtási határidővel kell rendelkezniük a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban.
E kötelezettségvállalások bármely részét, amelyet a határidő után hat hónappal nem teljesítettek, a 15. cikkel összhangban vissza kell vonni.
A költségvetési kötelezettségvállalás azon összegét, amely olyan jogi kötelezettségvállalásnak felel meg, amely tekintetében a jogi kötelezettségvállalás aláírását követő két éven belül nem történt a 90. cikk értelmében vett kifizetés, vissza kell vonni, kivéve, ha ez az összeg a bíróság vagy választottbírósági testület előtt lévő, jogvita tárgyát képező esetekhez kapcsolódik, vagy ha az ágazatspecifikus szabályok különleges rendelkezéseket tartalmaznak.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetési és a jogi kötelezettségvállalással kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve az egyedi kötelezettségvállalások nyilvántartását.
87. cikk
A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó vizsgálatok
(1) Költségvetési kötelezettségvállalás jóváhagyásakor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:
a)
a kiadást a költségvetés megfelelő tételére terheljék;
b)
az előirányzatok rendelkezésre álljanak;
c)
a kiadás megfeleljen a Szerződéseknek, a költségvetésnek, e rendeletnek, az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és minden olyan aktusnak, amelyet a Szerződések és bármely más rendelet alapján fogadtak el;
d)
tiszteletben tartsák a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét. Az előfinanszírozási kifizetések megfelelősége, összegük és a teljes kifizetés ütemezése arányban kell álljon a tervezett időtartammal, a végrehajtásban elért haladással, valamint az ilyen előfinanszírozással együtt járó pénzügyi kockázatokkal.
(2) Jogi kötelezettségvállalás fizikai vagy elektronikus aláírással történő nyilvántartásba vételekor az engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:
a)
a kötelezettségvállalást fedezze a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás;
b)
a kiadás rendszeres legyen, és megfeleljen a Szerződéseknek, a költségvetésnek, e rendeletnek, az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és minden olyan aktusnak, amelyet a Szerződések és más rendeletek alapján fogadtak el;
c)
tiszteletben tartsák a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kötelezettségvállalásokra alkalmazandó vizsgálatokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. szakasz
A kiadások megerősítése
88. cikk
A kiadások megerősítése
(1) A kiadások jóváhagyása az a művelet, amelynek során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő:
a)
ellenőrzi, hogy a hitelező jogosult a követelésre;
b)
megállapítja vagy ellenőrzi a követelés valódiságát és összegét;
c)
ellenőrzi a követelés esedékességének feltételeit.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kiadások jóváhagyásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve a személyzeti kiadások, valamint a közbeszerzési szerződések és a vissza nem térítendő támogatások keretében biztosított időközi kifizetések és egyenleg-kifizetések jóváhagyását, „a tényeknek megfelelő” jelzés alkalmazását előfinanszírozási kifizetések tekintetében, valamint a „kifizethető” és „a tényeknek megfelelő” jelzések lehetséges formáit.
3. szakasz
A kiadások engedélyezése
89. cikk
A kiadások engedélyezése
(1) A kiadások engedélyezése az a művelet, amelynek során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előirányzatok rendelkezésre állásának ellenőrzése után fizetési megbízás kibocsátásával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy fizesse ki az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által megerősített kiadási összeget.
Amennyiben az igénybevett szolgáltatások - beleértve a bérleti szolgáltatásokat is - vagy az áruszállítások kifizetése időszakos fizetéssel történik, az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatértékelést követően elrendelheti közvetlen követeléselszámolási rendszer alkalmazását.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kiadások jóváhagyására vonatkozóan, beleértve a fizetési megbízáson kötelezően feltüntetendő adatokat, és a fizetési megbízások engedélyezésre jogosult tisztviselő általi vizsgálatát.
4. szakasz
A kiadások kifizetése
90. cikk
A kifizetések típusai
(1) A kifizetésre annak igazolását követően kerül sor, hogy a vonatkozó fellépés az alap-jogiaktus, illetve a szerződés rendelkezéseivel összhangban van; a kifizetés a következő műveletek közül egyet vagy többet foglal magában:
a)
a teljes esedékes összeg kifizetése;
b)
az esedékes összeg kifizetése az alábbi módok valamelyikével:
i.
előfinanszírozás, amelyet a hatáskör-átruházási megállapodás, a szerződés vagy a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírását vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat kiértesítését követően több kifizetésre lehet bontani;
ii.
egy vagy több időközi kifizetés a tevékenység részleges végrehajtásának ellentételezéseként;
iii.
az esedékes összegek fennmaradó részének kifizetése, amennyiben a tevékenység teljes egészében végrehajtásra került.
(2) A költségvetési számvitelben a kifizetések (1) bekezdésben említett különböző típusait az egyes kifizetések teljesítésekor kell megkülönböztetni.
(3) A 152. cikkben említett számviteli szabályok magukban foglalják az előfinanszírozás elszámolására, valamint a költségek elszámolhatóságának elismerésére vonatkozó szabályokat is.
(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő rendszeresen elszámolja az előfinanszírozási kifizetéseket, az alapját képező projekt gazdasági természetének és ütemezésének megfelelően.
Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő nem tartja hatékonynak, hogy a kedvezményezettektől és a szerződéses felektől pénzügyi kimutatást kérjen, 5 000 000 EUR-t meghaladó vissza nem térítendő támogatások vagy szerződések esetén évente legalább egyszer információt kell tőlük kapnia a halmozott kiadásokról.
A második albekezdés alkalmazásában, a szerződések, a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok és vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások, valamint a hatáskör-átruházási megállapodások megfelelő rendelkezéseket tartalmaznak.
Ez a bekezdés nem sértheti a második rész IV. címében rögzített különös rendelkezéseket.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kifizetések és a bizonylatok típusaival kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
91. cikk
A kifizetések rendelkezésre álló forrásokra történő korlátozása
A kiadásokat a számvitelért felelős tisztviselő a rendelkezésre álló források keretein belül teljesíti.
5. szakasz
A kiadási műveletek határidői
92. cikk
Határidők
(1) A kifizetéseket az alábbi határidőkön belül kell teljesíteni:
a)
90 naptári napon belül olyan technikai szolgáltatásokra vagy fellépésekre kiterjedő hatáskör-átruházási megállapodások, szerződések, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok esetén, amelyek értékelése különösen összetett feladat, és amelyek esetében a kifizetés jelentés vagy igazolás elfogadásától függ;
b)
60 naptári napon belül minden egyéb hatáskör-átruházási megállapodás, szerződés, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat esetén, amelyek esetében a kifizetés jelentés vagy igazolás elfogadásától függ;
c)
30 naptári napon belül minden egyéb hatáskör-átruházási megállapodás, szerződés, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat esetén.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felfüggesztheti a fizetési határidőt, ha:
a)
a kifizetési kérelemben szereplő összeg nem esedékes; vagy
b)
nem nyújtották be a megfelelő bizonylatokat;
Ha olyan információ jut az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő tudomására, amely kétségessé teszi a kifizetési kérelemben szereplő kiadás elszámolhatóságát, felfüggesztheti a fizetési határidőt annak érdekében, hogy meggyőződjön arról - akár helyszíni ellenőrzések alkalmazásával is-, hogy a kiadás ténylegesen elszámolhatók.
(3) Az érintett hitelezőket írásban kell tájékoztatni e felfüggesztés indokairól.
(4) Amennyiben a felfüggesztés meghaladja a két hónapot, a hitelező kérheti, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntsön a felfüggesztés folytatásáról.
(5) A tagállamok esetét kivéve az (1) bekezdésben megállapított határidők lejártával a hitelező kamatra jogosult.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a fizetési határidőkkel és azon körülményekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, amelyek esetén a késedelmes fizetésben részesülő hitelezők késedelmi kamatra jogosultak, amelyet azon tételre kell elszámolni, amelyből a megfelelő kiadást elsősorban kifizették.
7. FEJEZET
Informatikai rendszerek és e-kormányzat
93. cikk
A műveletek elektronikus irányítása
(1) Amennyiben a bevételi és kiadási műveletek kezelésére számítógépes rendszereken keresztül kerül sor, úgy a dokumentumokat számítógépes vagy elektronikus eljárással is alá lehet írni.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a műveletek elektronikus irányításával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
94. cikk
Dokumentumtovábbítás
Az érintett intézmények és tagállamok előzetes megállapodására is figyelemmel, a közöttük történő dokumentumtovábbítás elektronikus úton is történhet.
95. cikk
e-kormányzat
(1) Megosztott irányítás esetén a tagállamok és a Bizottság közötti valamennyi hivatalos információcserét az ágazatspecifikus szabályokban leírtak szerint kell lebonyolítani. Ezek a szabályok biztosítják a költségvetés irányítása során összegyűjtött vagy egyéb módon kapott és továbbított adatok átjárhatóságát.
(2) Az intézmények, a végrehajtó ügynökségek és a 208. cikkben említett szervek egységes szabványokat állapítanak meg és alkalmaznak a közbeszerzési és vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárásokban részt vevő harmadik felekkel elektronikus úton folytatott információcsere vonatkozásában. A lehető legnagyobb mértékben egységes szabványokat dolgoznak ki és alkalmaznak a közbeszerzési és vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárások során benyújtott adatok benyújtására, tárolására és feldolgozására, és ebből a célból egységes „elektronikus adatcsereközpontot” alakítanak ki a pályázók, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők számára.
(3) A Bizottság rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára az e-kormányzat végrehajtása terén tett előrelépésekről.
8. FEJEZET
Igazgatási alapelvek
96. cikk
Jó igazgatás
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő késedelem nélkül tudomásra hozza bizonyítékok és/vagy dokumentumok benyújtásának szükségességét, azok formáját és megkívánt tartalmát, valamint adott esetben az odaítélési eljárás lezárásának tervezett menetrendjét.
(2) Amennyiben a pályázó vagy az ajánlattevő nyilvánvaló eljárási hibája miatt a pályázó vagy az ajánlattevő elmulasztja a bizonyítékok benyújtását, vagy nem tesz nyilatkozatokat, az értékelő bizottság vagy adott esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő - a megfelelően indokolt esetek kivételével - felkéri a pályázót vagy az ajánlattevőt a hiányzó információk rendelkezésre bocsátására vagy az igazoló dokumentumok tisztázására. Az ilyen információk vagy pontosítások nem járhatnak az ajánlat lényeges megváltozásával vagy a pályázati feltételek módosulásával.
97. cikk
Jogorvoslati eszközök feltüntetése
Amennyiben egy engedélyezésre jogosult tisztviselő eljárási intézkedése hátrányosan befolyásolja a pályázó vagy ajánlattevő, kedvezményezett vagy szerződő fél jogait, az intézkedés során jelezni kell az intézkedés megtámadására rendelkezésre álló közigazgatási és/vagy bírósági jogorvoslati eszközöket.
Különösen a jogorvoslat jellegét, az annak tárgyában illetékes szervet vagy szerveket, valamint az annak gyakorlására megállapított határidőket kell jelezni.
9. FEJEZET
A belső ellenőr
98. cikk
A belső ellenőr kinevezése
(1) Valamennyi intézmény létrehoz egy belső ellenőri funkciót, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően kell ellátni. Az intézmény által kinevezett belső ellenőr felel az előbbinek a költségvetés-végrehajtási rendszerek és eljárások megfelelő működésének ellenőrzéséért. A belső ellenőr nem lehet sem engedélyezésre jogosult tisztviselő, sem számvitelért felelős tisztviselő.
(2) Az EKSZ belső ellenőrzésének alkalmazásában az 56. cikk (2) bekezdésével összhangban közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők a továbbadott megbízás keretében végzendő pénzgazdálkodás vonatkozásában a Bizottság belső ellenőrének ellenőrzési hatásköre alá tartoznak.
A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ belső ellenőreként is a Bizottság belső ellenőre jár el, a 213. cikkre figyelemmel.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a belső ellenőr kinevezésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
99. cikk
A belső ellenőr jogköre és feladatai
(1) A belső ellenőr az irányítási és kontrollrendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotásával és a műveletek végrehajtási feltételeinek javítására és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatására vonatkozó ajánlások megtételével tanácsot ad intézményének a kockázatkezeléssel kapcsolatban.
A belső ellenőr felelős különösen:
a)
a belső irányítási rendszer alkalmasságának és hatékonyságának, valamint a szervezeti egységek szakpolitikák, programok és fellépések végrehajtása során mutatott teljesítményének az ezekhez kapcsolódó kockázatok figyelembevételével történő felméréséért;
b)
a minden egyes költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső kontroll- és ellenőrzési endszerek hatékonyságának és eredményességének értékeléséért.
(2) A belső ellenőr feladatait az intézmény minden tevékenységével és szervezeti egységével kapcsolatban ellátja. A feladatai ellátásához szükséges információkhoz teljes és korlátlan - ha szükséges, helyszíni - hozzáférést élvez, beleértve a tagállamokat és a harmadik országokat is.
A belső ellenőr tudomásul veszi az engedélyezésre jogosult tisztviselők éves jelentését és minden egyéb meghatározott információt.
(3) A belső ellenőr megállapításairól és ajánlásairól jelentést készít az intézménynek. Az intézmény biztosítja, hogy az ellenőrzés eredményeként megszületett ajánlásokra tekintettel intézkedések történjenek. A belső ellenőr továbbá éves belső ellenőrzési jelentést nyújt be az intézménynek, feltüntetve a végrehajtott belső ellenőrzések számát és típusát, a tett ajánlásokat és az ezen ajánlásokra tekintettel hozott intézkedéseket.
(4) Az intézménynek a belső ellenőr elérhetőségeit a kiadási műveletekben érintett bármely természetes vagy jogi személy rendelkezésére kell bocsátania, hogy azok bizalmasan felvehessék az ellenőrrel a kapcsolatot.
(5) Az intézmény minden évben összefoglaló jelentést továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben bemutatja a végrehajtott belső ellenőrzések számát és típusát, a tett ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket.
(6) A belső ellenőr jelentései és megállapításai, valamint az intézmény jelentése csak azt követően tehetők nyilvánosan hozzáférhetővé, hogy a belső ellenőr jóváhagyta a végrehajtásukra tett intézkedést.
(7) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a belső ellenőr hatásköreivel és feladataival kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
100. cikk
A belső ellenőr függetlensége
(1) A belső ellenőrre alkalmazandó különös szabályokat az intézmények állapítják meg oly módon, hogy feladatai teljesítésében teljes függetlenséget garantálnak a belső ellenőr számára, és megállapítják a belső ellenőr felelősségi körét.
Ha a belső ellenőr a személyzet tagja, kizárólagos ellenőrzési jogkörét teljesen függetlenül gyakorolja, továbbá a személyzeti szabályzatban megállapítottak és az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározottak szerint vállal felelősséget.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a belső ellenőr függetlenségével és felelősségével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve a belső ellenőr azon jogát, hogy keresetet nyújtson be az Európai Unió Bíróságánál.
V. CÍM
KÖZBESZERZÉS
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. szakasz
Hatály és az odaítélés alapelvei
101. cikk
A közbeszerzési szerződések fogalmának meghatározása
(1) A közbeszerzési szerződések egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő között, a 117. és a 190. cikk értelmében, visszterhesen, írásban megkötött szerződések, amelyeket az ár részben vagy egészben a költségvetésből történő kifizetése ellenében ingó vagy ingatlan javak szerzése, építési beruházások elvégzése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötnek.
Ilyen szerződések tárgya lehet:
a)
ingatlan;
b)
árubeszerzés;
c)
építési beruházás;
d)
szolgáltatásnyújtás.
(2) A keretszerződés egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több között létrejött megállapodás, amelynek célja egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és - szükség szerint - az előirányzott mennyiségre vonatkozóan. A keretszerződésre e cím közbeszerzési eljárásra vonatkozó rendelkezései - a közzétételre vonatkozókat is beleértve - érvényesek.
(3) A 106-109. cikk kivételével e cím nem alkalmazandó a vissza nem térítendő támogatásokra, valamint az EBB-vel vagy az Európai Beruházási Alappal megkötött, technikai segítségnyújtásra irányuló szerződésekre.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közbeszerzési szerződések meghatározásával és hatályával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve a keretszerződéseket és az egyedi szerződéseket.
102. cikk
A közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó elvek
(1) Minden, egészében vagy részben a költségvetés által finanszírozott közbeszerzési szerződésnek tiszteletben kell tartania az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét.
(2) Minden közbeszerzési szerződést a lehető legszélesebb körben kell pályáztatni, kivéve a 104. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett tárgyalásos eljárás alkalmazásakor.
Az ajánlatkérők nem alkalmazhatják a keretszerződéseket nem megfelelően vagy oly módon, amelynek célja vagy tényleges hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása.
2. szakasz
Közzététel
103. cikk
A közbeszerzési szerződések közzététele
(1) Az ajánlatkérő köteles a 118. vagy a 190. cikkben meghatározott értékhatárt túllépő valamennyi szerződést közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
Az ajánlati felhívásokat előzetesen közzé kell tenni, kivéve a 104. cikk (2) bekezdésében említett eseteket, valamint az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsiirányelv (17) IIB. mellékletében említett szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések esetében.
A szerződés odaítélése után egyes információk közzétételétől el lehet tekinteni, amennyiben az akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, sértené a köz- vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a tisztességes versenyt közöttük.
(2) Azon szerződések meghirdetése, melyek értéke a 118. cikkben, illetve a 190. cikkben meghatározott küszöbérték alatt van, valamint a 2004/18/EK irányelv II B. mellékletében említett szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések meghirdetése megfelelő eszközök révén történik.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a szerződések meghirdetésére és a hirdetmények közzétételére vonatkozó követelményekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
3. szakasz
Közbeszerzési eljárások
104. cikk
Közbeszerzési eljárások
(1) A közbeszerzési eljárások a következő formák egyikét ölthetik:
a)
nyílt eljárás;
b)
meghívásos eljárás;
c)
versenypályázat;
d)
tárgyalásos eljárás;
e)
versenypárbeszéd.
Az érintett ajánlatkérők - amennyiben a közbeszerzési szerződésben vagy a keretszerződésben két vagy több intézmény, végrehajtó ügynökség vagy a 208., illetve a 209. cikkben említett szerv érdekelt, és amennyiben hatékonyságnövelés valósítható meg - a közbeszerzési eljárás intézményközi alapon történő lebonyolítására törekszenek.
Amennyiben egy intézmény és valamely tagállam egy vagy több ajánlatkérője közös fellépésének végrehajtásához közbeszerzési szerződésre vagy keretszerződésre van szükség, úgy az intézmény és az ajánlatkérők az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott egyes esetekben közösen is lebonyolíthatja a közbeszerzési eljárást.
Közös közbeszerzést EFTA-államokkal és az Unió tagjelölt országaival is lehet folytatni, amennyiben ezt a lehetőséget egy két- vagy többoldalú megállapodás kifejezetten előírja.
(2) A 118. cikkben vagy a 190. cikkben előírt értékhatárt meghaladó szerződések esetében a tárgyalásos eljárás alkalmazása csak az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírt esetekben engedélyezhető.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közbeszerzési eljárások típusaival, a közös közbeszerzési eljárásokkal, a kis értékű szerződésekkel, valamint a számla ellenében történő kifizetésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
105. cikk
A pályázati dokumentáció tartalma
A pályázati dokumentációban meg kell adni a szerződés tárgyának teljes, világos és pontos leírását, valamint a szerződésre vonatkozó kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontokat.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pályázati dokumentációk tartalmával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve az ár és a műszaki leírások felülvizsgálatának lehetőségét és feltételeit.
106. cikk
A közbeszerzési eljárásokon való részvételre alkalmazandó kizárási kritériumok
(1) A részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket a közbeszerzési eljárásban való részvételből ki kell zárni, amennyiben:
a)
csődbe mentek, felszámolási eljárás alatt állnak, működésüket bíróság felügyeli, egyezséget kötöttek a hitelezőkkel, felfüggesztették üzleti tevékenységüket vagy ilyen ügyekkel kapcsolatos eljárás alanyai, vagy a tagállami jogszabályok szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak;
b)
velük vagy a felettük képviseleti, döntéshozatali vagy kontroll jogkörrel rendelkező személyekkel szemben valamely tagállam illetékes hatósága res iudicata hatályú ítéletet hozott szakmai kötelességszegéssel kapcsolatos bűncselekmény miatt;
c)
súlyos szakmai kötelezettségszegést követtek el, amelyet az ajánlatkérő bármely, általa igazolhatónak tekintett módon megállapíthat, ideértve az EBB és a nemzetközi szervezetek határozatait is;
d)
nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy az ajánlatkérő országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell;
e)
csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás vagy bármely más, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység miatt res iudicata hatályú ítélet született velük vagy a felettük képviseleti, döntéshozatali vagy kontroll jogkörrel rendelkező személyekkel szemben;
f)
a 109. cikk (1) bekezdésében említett közigazgatási szankció hatálya alá tartoznak.
Az első albekezdés a)-d) pontja nem vonatkozik áruk különösen kedvező feltételek mellett, az üzleti tevékenységét véglegesen felszámoló szállítótól, vagy vagyonfelügyelőtől, felszámolótól vagy végelszámolótól, csődegyezség, vagy ahhoz hasonló, a nemzeti jogban rögzített eljárás keretében történő beszerzésére.
Az első albekezdés b) és e) pontja nem alkalmazandó, amennyiben a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő bizonyítani tudja, hogy megfelelő intézkedéseket fogadtak el a felette képviseleti, döntéshozatali vagy kontroll jogkörrel rendelkező azon személyekkel szemben, akik az első albekezdés b), illetve e) pontjában említett ítélet tárgyát képezik.
(2) Tárgyalásos eljárás esetén, amennyiben műszaki, művészeti vagy kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy bizonyos gazdasági szereplőnek ítélhető oda, az intézmény dönthet úgy, hogy nem zárja ki az érintett gazdasági szereplőt az (1) bekezdés első albekezdésének a), c) és d) pontjában felsorolt okok alapján, amennyiben ez elengedhetetlen az intézmény folyamatos működésének biztosításához. Ilyen esetekben az intézménynek kellően meg kell indokolnia döntését.
(3) A részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek tanúsítaniuk kell, hogy nincsenek az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek egyikében sem. Az ajánlatkérő azonban nagyon kis értékű szerződések esetében eltekinthet ezen tanúsítvány megkövetelésétől.
Az (1) bekezdés megfelelő alkalmazása érdekében a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő az ajánlatkérő kérésére köteles a következőkre:
a)
amennyiben a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő jogi személy, tájékoztatást ad a jogi személy tulajdoni helyzetéről, illetve irányításáról, kontrolljárólés a képviseleti jog ellátásáról, valamint tanúsítja, hogy az e kérdésekben érintett személyek nincsenek az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek egyikében sem;
b)
ha alvállalkozó bevonását tervezik, tanúsítja, hogy az alvállalkozó nincsen az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek egyikében sem.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan:
a)
az ajánlattételi eljárásban való részvételre alkalmazandó kizárási kritériumok, beleértve a kizárásra okot adó jogellenes tevékenységeket;
b)
milyen bizonyítékok tekinthetők megfelelőnek annak alátámasztására, hogy nem áll fenn kizárási helyzet;
c)
a kizárás időtartama. A kizárás nem haladhatja meg a 10 évet.
107. cikk
Az odaítélésre alkalmazandó kizárási kritériumok
(1) A szerződések nem ítélhetők oda olyan részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek, akik az erre a szerződésre vonatkozó közbeszerzési eljárás során:
a)
összeférhetetlennek minősülnek;
b)
az ajánlatkérő által a közbeszerzési eljárásban való részvétel feltételeként megkövetelt információ tekintetében megtévesztő információt szolgáltattak, vagy nem szolgáltattak információt;
c)
a közbeszerzési eljárásból való kizárás 106. cikk (1) bekezdésében említett helyzetei egyikében vannak.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó kizárási kritériumokkal, valamint az azzal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, hogy milyen bizonyítékok tekinthetők megfelelőnek annak alátámasztására, hogy a kizárás helyzete nem áll fenn. Továbbá, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kizárás időtartamára vonatkozóan.
108. cikk
A kizárások központi adatbázisa
(1) A Bizottság központi kizárási adatbázist hoz létre és működtet. Ez a 106. cikkben, valamint a 109. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésének a) pontjában említett helyzetek egyikében lévő részvételre jelentkezők és ajánlattevők részletes adatait tartalmazza. Az adatbázis az intézmények, a végrehajtó hivatalok és a 208. cikkben említett szervek közös adatbázisa. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot évente tájékoztatják az adatbázisba bevitt új esetek és összes eset számáról.
(2) A tagállamok és harmadik országok hatóságai, valamint az 58. és 61. cikkel összhangban a költségvetés végrehajtásában részt vevő, az (1) bekezdésben említettektől különböző szervek információt szolgáltatnak az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára azokról a részvételre jelentkezőkről és ajánlattevőkről, akikre a 106. cikk (1) bekezdése első albekezdésének e) pontjában meghatározott helyzetek egyike fennáll, amennyiben a gazdasági szereplő magatartása sértette az Unió pénzügyi érdekeit. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi ezt az információt, és felkéri a számvitelért felelős tisztviselőt az információ adatbázisban való rögzítésére.
Az első albekezdésben említett hatóságok és szervek hozzáférnek az adatbázisban tárolt információhoz, és azt adott esetben saját felelősségükre figyelembe vehetik a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó szerződések odaítélése során.
(3) Az EKB, az EBB és az Európai Beruházási Alap saját forrásaik védelme érdekében hozzáférnek az adatbázisban tárolt információhoz, és azt adott esetben saját felelősségükre figyelembe vehetik a szerződések közbeszerzési szabályaikkal összhangban történő odaítélése során.
Ezek az intézmények információt szolgáltatnak a Bizottság számára azokról a részvételre jelentkezőkről és ajánlattevőkről, akikre a 106. cikk (1) bekezdése első albekezdésének e) pontjában meghatározott helyzetek egyike vonatkozik, amennyiben a gazdasági szereplő magatartása sértette az Unió pénzügyi érdekeit.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kizárások központi adatbázisával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértveaz adatbázisok működésére vonatkozó szabványosított eljárások és műszaki előírások meghatározását is.
(5) Harmadik országok hatóságainak hozzáférése csak a 45/2001/EK rendelet 9. cikkében meghatározott szabályok teljesülése és az eseti alapon történő értékelés után engedélyezhető.
109. cikk
Közigazgatási és pénzügyi szankciók
(1) Az ajánlatkérő közigazgatási és/vagy pénzügyi szankciókat szabhat ki:
a)
szerződő felekre, részvételre jelentkezőkre vagy ajánlattevőkre, a 107. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett esetekben;
b)
azon szerződő felekre, akikről megállapították, hogy a költségvetés által finanszírozott szerződés szerinti kötelezettségeiket súlyosan megsértették.
Az ajánlatkérőnek azonban először minden esetben lehetőséget kell adnia az érintett személynek arra, hogy észrevételeit ismertesse.
(2) Az (1) bekezdésben említett szankcióknak arányban kell állniuk a szerződés fontosságával és a kötelezettségszegés súlyosságával, továbbá a következőkből állhatnak:
a)
az érintett részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy szerződő fél kizárása legfeljebb tízéves időtartamra a költségvetés által finanszírozott szerződésekből és vissza nem térítendő támogatásokból; és/vagy
b)
a legfeljebb a szóban forgó szerződés értékéig terjedő pénzügyi szankció megfizettetése a részvételre jelentkezővel, ajánlattevővel vagy szerződő féllel.
(3) Az uniós pénzügyi érdekek védelmének erősítése érdekében az arányosság elvével összhangban az intézmények határozhatnak úgy, hogy nyilvánosságra hozzák az (1) bekezdésben említett, közigazgatási vagy pénzügyi szankciók kiszabásáról szóló határozataikat, miután az (1) bekezdés szerinti eljárás teljes mértékben megvalósult.
Az első albekezdésben említett, közigazgatási vagy pénzügyi szankciók kiszabásáról szóló határozataik nyilvánosságra hozatalára vonatkozó határozatnak különösen figyelembe kell vennie a kötelezettségszegés súlyosságát, beleértve annak hatását az Unió pénzügyi érdekeire és a róla kialakult képre, a kötelezettségszegés óta eltelt időt, a kötelezettségszegés időtartamát és ismétlődő voltát, az érintett szervezet szándékosságát vagy gondatlansága mértékét, valamint az érintett szervezet által a helyzet orvoslására tett intézkedéseket.
A nyilvánosságra hozatalról szóló határozatot bele kell foglalni a közigazgatási vagy pénzügyi szankciókat kiszabó határozatba, és kifejezetten elő kell írnia a szankciókat kiszabó határozat vagy annak összefoglalója nyilvánosságra hozatalát az intézmény honlapján.
Az elrettentő hatás biztosítása érdekében a közzétett összefoglalónak tartalmaznia kell a kötelezettségszegésért felelős személy nevét, a kötelezettségszegés rövid leírását, az érintett programot és a kizárás időtartamát és/vagy a pénzügyi szankciók összegét.
A határozatot a határozat elleni jogorvoslati lehetőségek kimerülése vagy a jogorvoslat határidejének lejárta után kell nyilvánosságra hozni, és annak a kizárási időszak végéig vagy a pénzügyi szankciók kifizetését követő 6 hónapig kell a honlapon maradnia, amennyiben e szankciók kiszabása volt az egyedüli intézkedés.
Ha természetes személyek is érintettek, a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó határozatot a magánélethez való jog és a 45/2001/EK rendeletben előírt jogok kellő figyelembevételével kell meghozni.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az olyan ajánlattevők és részvételre jelentkezők esetében alkalmazandó különböző közigazgatási és pénzügyi szankciókkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, akik hamis nyilatkozatot tettek, súlyos hibát vagy szabálytalanságot követtek el, csaltak vagy súlyosan megszegték szerződéses kötelezettségeiket.
110. cikk
A szerződések odaítélési szempontjai
(1) A szerződések odaítélése a pályázat tartalmára alkalmazandó odaítélési szempontok alapján történik, a 106. és a 107. cikk, valamint a 109. cikk (2) bekezdésének a) pontja alapján ki nem zárt gazdasági szereplők alkalmasságának - az ajánlattételi felhíváshoz kapcsolódó dokumentációban található kiválasztási szempontokkal összhangban történő - vizsgálatát követően.
(2) A szerződéseket a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás vagy az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontja alapján kell odaítélni.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kiválasztási és odaítélési feltételekre vonatkozóan. A Bizottság továbbá felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon arra vonatkozóan, hogy mely dokumentumok igazolják a gazdasági és pénzügyi alkalmasságot, és mi igazolja a műszaki és szakmai hozzáértést, valamint az elektronikus árveréssel és a kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
111. cikk
Az ajánlatok benyújtása
(1) Az ajánlattételre vonatkozó intézkedéseknek biztosítaniuk kell a tényleges versenyt, valamint azt, hogy az ajánlatok tartalma azok egyidejűleg történő kibontásáig titkos maradjon.
(2) A Bizottság megfelelő eszközökkel és a 95. cikk alkalmazásával biztosítja, hogy az ajánlattevők az ajánlat tartalmát és az alátámasztó bizonylatokat elektronikus formátumban is benyújthassák („e-közbeszerzés”).
A Bizottság 2014. október 28-ig, majd azt követően rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelkezés végrehajtásának menetéről.
(3) Az ajánlatkérő - amennyiben az célszerű és arányos - biztosíték előzetes nyújtását írhatja elő az ajánlattevőknek, ezzel biztosítva, hogy nem vonják vissza ajánlatukat.
(4) A 104. cikk (3) bekezdésében említett kis értékű szerződések kivételével, a részvételi jelentkezéseket és az ajánlatokat egy e célra kinevezett felbontóbizottság bontja fel. A bizottság által a megállapított feltételeket nem kielégítőnek nyilvánított ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket el kell utasítani.
(5) A felbontóbizottság által a megállapított feltételeket kielégítőnek nyilvánított valamennyi részvételi jelentkezést vagy ajánlatot értékelni kell az ajánlati felhívással kapcsolatos dokumentációban megállapított szempontok alapján, annak érdekében, hogy a bizottság a szerződés odaítélésére vagy elektronikus árverés tartására vonatkozó javaslatot tegyen az ajánlatkérőnek.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az ajánlatok benyújtásával, továbbá az ajánlatok és a részvételi jelentkezés beérkezésére és az ajánlati dokumentációhoz való hozzáférésre vonatkozó időtartam, valamint a sürgős esetekben alkalmazandó határidők meghatározásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan. Továbbá a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kommunikáció különböző módjaira, valamint az ajánlati biztosíték lehetőségével, az ajánlatok felbontásával, a részvételi jelentkezésekkel és az ajánlatok és a részvételi jelentkezések értékelésével foglalkozó bizottsággal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
112. cikk
Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság alapelve
(1) A közbeszerzési eljárás időtartama alatt minden, az ajánlatkérő és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők közötti kapcsolattartásnak eleget kell tennie az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot biztosító feltételeknek. A kapcsolattartás nem vezethet a szerződés feltételeinek vagy az eredeti ajánlat feltételeinek módosításához.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan. Továbbá a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el arra vonatkozóan, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárása keretében milyen szerződéseket köthetnek az ajánlatkérők és az ajánlattevők, melyek az értékelésekről szóló írásos jegyzőkönyvekre vonatkozó alapkövetelmények, és az ajánlatkérő által hozott határozat minimális részletei.
113. cikk
Döntés az odaítélésről
(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ajánlati felhívással kapcsolatos dokumentációban és a közbeszerzési szabályokban előzetesen megállapított kiválasztási és odaítélési szempontokkal összhangban eldönti, hogy kinek ítélik oda a szerződést.
(2) Az ajánlatkérő minden olyan részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt, akinek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát elutasították, tájékoztat az elutasítás indokairól, valamint a 118. cikk (2) bekezdésében említett várakozási időszak időtartamáról. Az ajánlatkérő a kizárási és kiválasztási szempontoknak megfelelő, és a tájékoztatást írásban kérő ajánlattevőket tájékoztatja a sikeres ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről.
Egyes részleteket azonban nem szükséges közölni, amennyiben e közlés akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, illetve sértené köz- vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a vállalkozások közötti tisztességes versenyt.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a szerződés odaítélésével kapcsolatos döntéssel, valamint a szerződés aláírásával és végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
114. cikk
A közbeszerzési eljárás törlése
Az ajánlatkérő a szerződés aláírása előtt elállhat a beszerzéstől vagy törölheti a közbeszerzési eljárást anélkül, hogy a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők bármifajta ellentételezésre jogot formálhatnának.
A határozatot indokolni kell, és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők tudomására kell hozni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közbeszerzési eljárás törlésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
4. szakasz
Biztosítékok és korrekciós intézkedések
115. cikk
Biztosítékok
Amennyiben az egyedi esetekben és kockázatelemzés alapján célszerű és arányos, az ajánlatkérő - kis értékű szerződések kivételével - előzetes biztosítéknyújtásra kötelezheti a szerződő feleket annak érdekében, hogy:
a)
biztosítsa a szerződés teljes körű teljesítését, vagy
b)
korlátozza az előfinanszírozás kifizetésével járó pénzügyi kockázatokat.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a szerződő felektől megkövetelt biztosítékokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve a kockázatelemzés feltételeit.
116. cikk
Hibák, szabálytalanságok és csalás az eljárás során
(1) Amennyiben bebizonyosodik, hogy a közbeszerzési eljárás során lényeges hiba, szabálytalanság vagy csalás történt, az ajánlatkérő felfüggeszti az eljárást, és meghozhatja az általa szükségesnek ítélt bármilyen intézkedést, beleértve az eljárás törlését is.
Amennyiben a szerződés odaítélését követően a közbeszerzési eljárásról vagy a szerződés teljesítéséről bebizonyosodik, hogy annak során lényeges hiba, szabálytalanság vagy csalás történt, az ajánlatkérő - az eljárás elért szakaszának függvényében - eltekinthet a szerződés megkötésétől, felfüggesztheti a teljesítését vagy - adott esetben - felmondhatja azt.
Amennyiben ezek a hibák, szabálytalanságok vagy ez a csalás a szerződő félnek tulajdonítható, úgy az ajánlatkérő a fentieken kívül - a hibák, szabálytalanságok vagy csalás súlyosságával arányosan - elutasíthatja a kifizetést, visszafizettetheti a már kifizetett összegeket, vagy felmondhatja az adott szerződő féllel kötött valamennyi szerződést.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a szerződések hibák, szabálytalanságok vagy csalás miatti felfüggesztésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. FEJEZET
Az intézmények által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések
117. cikk
Az ajánlatkérő
(1) A saját felelősségre kötött szerződések esetében az intézményeket kell ajánlatkérőnek tekinteni. Az intézmények a 65. cikkel összhangban átruházzák az ajánlatkérői feladat gyakorlásához szükséges hatáskört.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az ajánlatkérő szerepének átruházásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, beleértve az értékhatárok kiszámításához szükséges megfelelő szintek meghatározását.
118. cikk
Alkalmazandó értékhatárok
(1) A 2004/18/EK irányelv - a második rész IV. címére is figyelemmel - megállapítja azt az értékhatárt, amely meghatározza:
a)
a 103. cikkben említett közzétételre vonatkozó intézkedéseket;
b)
a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárások kiválasztását;
c)
az alkalmazandó határidőket.
(2) Az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban rögzített kivételekre és feltételekre is figyelemmel az ajánlatkérő a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében a sikeres ajánlattevővel csak a várakozási időszak lejárta után írhatja alá a szerződést vagy keretszerződést.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az alkalmazandó értékhatárokkal, a külön szerződésekkel és többtételes szerződésekkel, egyes szerződések értékének meghatározásával, valamint a szerződés aláírását megelőző várakozási időszakkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
119. cikk
Az ajánlattételi eljárásban való részvétel szabályai
(1) A közbeszerzési eljárásban való részvétel egyenlő feltételekkel áll nyitva minden, a Szerződések hatálya alá tartozó természetes és jogi személy számára, és minden olyan harmadik országból származó természetes és jogi személy számára, amely ország külön megállapodással rendelkezik az Unióval a közbeszerzés területén, az abban a megállapodásban megállapított feltételek mellett.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a közbeszerzéshez való hozzáférés bizonyítására a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a szerződéskötéshez szükséges bizonyítékok beadására vonatkozó részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) Az OLAF gyakorolja az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (18) által a Bizottságra ruházott azon hatáskört, amelynek értelmében helyszíni vizsgálatokat és vizsgálatokat végez a tagállamokban, a hatályban lévő együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásoknak megfelelően harmadik országokban, valamint nemzetközi szervezetek irodáiban.
120. cikk
A Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési szabályai
Amennyiben a Kereskedelmi Világszervezet keretében kötött, a kormányzati beszerzésekről szóló többoldalú megállapodás alkalmazandó, úgy a szerződések nyitva állnak azon államok állampolgárai számára is, amelyek megerősítették az említett megállapodást, az abban megállapított feltételek mellett.
VI. CÍM
VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK
1. FEJEZET
A vissza nem térítendő támogatások alkalmazási köre és fajtái
121. cikk
A vissza nem térítendő támogatások alkalmazási köre
(1) A vissza nem térítendő támogatások a költségvetésből nem visszterhesen juttatott közvetlen pénzügyi hozzájárulások, a következők bármelyikének finanszírozására:
a)
valamely uniós szakpolitikai célkitűzés elérésének segítésére szánt tevékenység;
b)
általános uniós érdeket szolgáló vagy valamely uniós szakpolitika részét képző vagy azt támogató célkitűzés érdekében tevékenykedő szervezet működése (a továbbiakban: vissza nem térítendő működési támogatások).
A vissza nem térítendő támogatásokat írásos megállapodásba vagy a vissza nem térítendő támogatásra sikeresen pályázónak címzett bizottsági határozatba kell foglalni.
A Bizottság a kedvezményezettekkel folytatandó kommunikáció céljára biztonságos elektronikus rendszereket hozhat létre.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a vissza nem térítendő támogatások alkalmazási körének részletes meghatározására, valamint annak eldöntésére szolgáló szabályokra vonatkozóan, hogy vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásokat vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatokat kell-e alkalmazni. Továbbá a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az elektronikus információcserére szolgáló rendszer részleteire vonatkozóan, beleértve azon feltételeket, amelyek alapján az ilyen rendszerek felhasználásával benyújtott dokumentumokat - beleértve a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásokat - eredetinek tekintik és aláírják, valamint a partnerségi keretszerződések felhasználására vonatkozóan.
(2) E cím értelmében nem minősülnek vissza nem térítendő támogatásnak a következők:
a)
az intézmények tagjaihoz és személyzetéhez kapcsolódó kiadások, valamint az Európai Iskoláknak nyújtott hozzájárulások;
b)
a 101. cikkben említett közbeszerzési szerződések, a makroszintű pénzügyi támogatásként fizetett segélyek, és költségvetési támogatás;
c)
a pénzügyi eszközök, valamint részvénytulajdonok vagy tőkerészesedések nemzetközi pénzügyi intézményekben, például az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban (EBRD) vagy olyan szakosított uniós szervekben, mint az Európai Beruházási Alap;
d)
az Unió által olyan szerveknek fizetett tagdíjak formájában nyújtott hozzájárulások, amelyekben az Unió tagsággal rendelkezik;
e)
azon kiadások, amelyeket az 58., 59. és 60. cikk értelmében megosztott irányítás és közvetett irányítás keretében teljesítettek, hacsak erről másképpen nem rendelkeznek az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megbízott szervezetek vagy személyek költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok, vagy a hatáskör-átruházási megállapodások;
f)
a 62. cikkben említett végrehajtó ügynökségeknek az egyes ügynökségeket létrehozó aktusok alapján teljesített hozzájárulások;
g)
a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (19) 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett halászati termékek piacával kapcsolatos kiadások;
h)
az intézmények által meghívott vagy megbízott személyek utazási és tartózkodási költségeinek visszafizetése, vagy adott esetben a nekik fizetett valamennyi költségtérítés;
i)
a versenyeken adott pénzdíjak, amelyekre az e rendelet első részének VII. címe alkalmazandó.
(3) A kamattámogatások és a garanciadíj-támogatások vissza nem térítendő támogatásnak minősülnek, amennyiben egyazon intézkedésen belül nem ötvözik őket az Első rész VIII. címében említett pénzügyi eszközökkel.
Az ilyen támogatások e cím hatálya alá tartoznak, az alábbiak kivételével:
a)
a 125. cikk (3) bekezdésében meghatározott társfinanszírozási elv;
b)
a 125. cikk (4) bekezdésében meghatározott nonprofit elv;
c)
azon intézkedések esetében, amelyek célja a kedvezményezett pénzügyi helyzetének megerősítése vagy jövedelemtermelés, a kérelmezőnek a 132. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi képességére vonatkozó értékelés.
(4) Minden intézmény vissza nem térítendő támogatásban részesítheti a tájékoztatási tevékenységeket, amennyiben kellően indokolt esetben a közbeszerzési eljárások alkalmazása nem megfelelő.
122. cikk
Kedvezményezettek
(1) Amennyiben több jogalany is megfelel a vissza nem térítendő támogatás odaítélésére vonatkozó feltételeknek, és együttesen egy jogalanyt alkotnak, ez a jogalany lehet az egyetlen kedvezményezett, többek között abban az esetben is, ha kifejezetten a vissza nem térítendő támogatás által finanszírozandó tevékenység végrehajtására hozzák létre.
(2) E cím alkalmazásában a következő szervezetek minősülnek a kedvezményezetthez kapcsolódó szervezeteknek:
a)
az (1) bekezdés értelmében a kedvezményezettet alkotó jogalanyok;
b)
az elszámolhatósági feltételeknek megfelelő jogalanyok, amelyek a 131. cikk (4) bekezdésében említett helyzetek egyikébe sem tartoznak, és amelyek - különösen jogi vagy tőke- - kapcsolatban állnak a kedvezményezettel, amely kapcsolat nem az adott tevékenységre korlátozódik, illetve nem kizárólag az adott tevékenység végrehajtása céljából jött létre.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok minimális tartalmára vonatkozóan - különösen abban az esetben, amikor a vissza nem térítendő támogatást több szervezetnek ítélik oda -, valamint a koordinátor és a többi kedvezményezett esetleges speciális kötelezettségeire, az alkalmazandó felelősségi rendszerre és a kedvezményezettek hozzáadásának vagy eltávolításának feltételeire vonatkozóan.
123. cikk
A vissza nem térítendő támogatások fajtái
(1) A vissza nem térítendő támogatásoknak az alábbi fajtái lehetnek:
a)
a 126. cikkben említett, ténylegesen felmerülő, elszámolható költségek meghatározott arányának visszatérítése;
b)
egységköltségek alapján történő visszatérítés;
c)
egyösszegű átalányok;
d)
átalányfinanszírozás;
e)
az a)-d) pontokban említettek kombinációja.
(2) A vissza nem térítendő támogatás megfelelő fajtájának meghatározásakor a lehető legnagyobb mértékben tekintetbe kell venni a lehetséges kedvezményezettek érdekeit és a számviteli módszereket.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a vissza nem térítendő támogatások különböző fajtáira vonatkozóan, beleértve a kis értékű vissza nem térítendő támogatásokat is.
124. cikk
Egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás
(1) Az alap-jogiaktus rendelkezéseinek sérelme nélkül egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás használatát bizottsági rendeletben kell engedélyezni, biztosítva a kedvezményezettekkel az ugyanolyan intézkedések vagy munkaprogramok tekintetében való egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását.
Ha a vissza nem térítendő támogatás maximális összege nem haladja meg egy kis értékű vissza nem térítendő támogatás összegét, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megadhatja az engedélyt.
(2) Az engedélyt legalább a következőknek kell alátámasztaniuk:
a)
az ilyen finanszírozási formák megfelelőségének indokolása, tekintettel a támogatott intézkedések vagy munkaprogramok jellegére, valamint a szabálytalanságok és csalások kockázatára és a kontroll költségére;
b)
az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás által fedezett költségek vagy költségkategóriák azonosítása az alkalmazandó uniós szabályok szerint el nem számolható költségek kizárásával;
c)
az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás meghatározására szolgáló módszerek, valamint azon feltételek leírása, amelyek ésszerű módon biztosítják a nonprofit és társfinanszírozási szabályoknak való megfelelést, valamint a költségek kettős finanszírozásának elkerülését. Ezek a módszerek a következőkön alapulnak:
i.
statisztikai adatok alapján vagy más objektív módon; or
ii.
kedvezményezettenkénti megközelítés, a kedvezményezett tanúsított vagy ellenőrizhető korábbi adataira vagy szokásos költség-elszámolási gyakorlataira való hivatkozással.
(3) A kedvezményezett által alkalmazott szokásos költség-elszámolási gyakorlatok használatának engedélyezésekor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetesen vagy az utólagos kontrollokra vonatkozó megfelelő stratégia alkalmazásával értékelheti, hogy ezek a gyakorlatok megfelelnek-e a (2) bekezdésben megállapított feltételeknek.
Ha előzetesen kerül megállapításra, hogy a kedvezményezett szokásos költségelszámolási gyakorlatai megfelelnek a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek, az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás e gyakorlatok alkalmazásával meghatározott összegét utólagos kontrollok során nem lehet vitatni.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő akkor határozhat úgy, hogy a kedvezményezett által alkalmazott szokásos költség-elszámolási gyakorlatok megfelelnek a (2) bekezdésben említett feltételeknek, ha azokat a nemzeti hatóságok elfogadják hasonló finanszírozási rendszerekben.
(4) A vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat vagy a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás - az intézkedés teljes, közvetlen elszámolható költségének 7 %-áig - engedélyezheti vagy előírhatja a kedvezményezett közvetett költségeinek átalánydíjas formájú finanszírozását, kivéve ha a kedvezményezett a költségvetésből finanszírozott, vissza nem térítendő működési támogatásban részesül. A 7 %-os felső határ a Bizottság indokolt döntése alapján túlléphető.
(5) A fizetésben nem részesülő kkv-tulajdonosok és egyéb természetes személyek bizottsági határozat útján meghatározott egységköltségek alapján elszámolhatónak nyilváníthatják az egy fellépéssel összefüggésben vagy munkaprogram keretében elvégzett munkával kapcsolatban felmerült személyi költségeket.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az egyösszegű átalányokkal, egységköltségekkel és átalányfinanszírozással kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
2. FEJEZET
Elvek
125. cikk
A vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó általános elvek
(1) A vissza nem térítendő támogatásokra az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve vonatkozik.
(2) A 130. cikk sérelme nélkül, a vissza nem térítendő támogatások nem lehetnek halmozottak és nem ítélhetők oda visszamenőlegesen.
(3) A vissza nem térítendő támogatásoknak - a második rész IV. címében rögzített szabályok sérelme nélkül - társfinanszírozást kell tartalmazniuk.
Kivéve ha e rendelet másképpen rendelkezik, az európai szintű politikai pártokra irányadó előírások és finanszírozásuk szabálya tekintetében az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) az irányadó.
(4) A vissza nem térítendő támogatások célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése a kedvezményezett fellépése vagy munkaprogramja keretében („nonprofit elv”).
Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre:
a)
olyan fellépések, amelyek célja valamely kedvezményezett pénzügyi kapacitásának megerősítése, vagy olyan fellépések, amelyek az uniós finanszírozásnak a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatban vagy a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásban foglalt időszaka utáni folytonosságuk biztosítása érdekében bevételt képeznek;
b)
természetes személyeknek fizetett tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjak.
c)
a leginkább rászoruló természetes személyeknek, például munkanélkülieknek és/vagy menekülteknek fizetett egyéb közvetlen támogatás;
d)
átalányokon és/vagy egyösszegű átalányokon és/vagy egységköltségen alapuló vissza nem térítendő támogatások, amennyiben megfelelnek a 124. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek;
e)
kis értékű vissza nem térítendő támogatások.
Nyereség keletkezésekor a Bizottság jogosult visszafizettetni a nyereségnek azt a részét, amely megfelel a kedvezményezettnél a fellépés vagy a munkaprogram végrehajtása során ténylegesen felmerülő elszámolható költségekhez való uniós hozzájárulásnak.
(5) E cím alkalmazásában a profit a kedvezményezettnél felmerülő elszámolható költségeket meghaladó többletbevétel az egyenlegkifizetés iránti kérelem benyújtásának időpontjában.
Az első albekezdésben említett bevételek a fellépés vagy a munkaprogram által generált bevételre, valamint az adományozók által kifejezetten a elszámolható költségek finanszírozásához rendelt pénzügyi hozzájárulásra korlátozódnak.
Vissza nem térítendő működési támogatás esetén a tartalékok létrehozására szánt összegeket nem veszik figyelembe a nonprofit elvnek való megfelelés ellenőrzése céljából.
(6) Ha egy uniós szintű politikai párt a pénzügyi év végén, amelyben vissza nem térítendő működési támogatásban részesült, bevételi többletet ér el, a (4) bekezdésben foglalt nonprofit elvtől eltérően a bevételi többlet egy része az adott éves összes bevétel 25 %-áig átvihető a következő évre azzal a feltétellel, hogy e következő év első negyedének vége előtt felhasználásra kerül.
A nonprofit elvnek való megfelelés ellenőrzése alkalmazásában az uniós szintű politikai párt éves működése során felhalmozódott, a kedvezményezettet terhelő elszámolható költség 15 %-át meghaladó saját forrásokat, különösen az adományokat és tagsági díjakat nem veszik figyelembe.
Az előző bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók abban az esetben, ha az uniós szintű politikai párt pénzügyi tartalékai meghaladják átlagos éves bevételének 100 %-át.
(7) Technikai segítségnyújtás céljára pályázati felhívás nélkül lehet vissza nem térítendő támogatást odaítélni az EBB és az Európai Beruházási Alap számára. Ilyen esetekben a 131. cikk (2)-(5) bekezdése és a 132. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően a vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó általános elveket - beleértve a nonprofit elvet és a társfinanszírozás elvét - kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el. Továbbá a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a technikai segítségnyújtás meghatározására vonatkozóan.
126. cikk
Elszámolható költségek
(1) A vissza nem térítendő támogatások összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek becsült összege alapján megállapított, abszolút értékben kifejezett felső korlátot.
A vissza nem térítendő támogatások nem léphetik túl az elszámolható költségek összegét.
(2) Elszámolható költségek a vissza nem térítendő támogatás kedvezményezettjének azon ténylegesen felmerült költségei, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi kritériumnak:
a)
az intézkedés vagy a munkaprogram időtartama alatt merültek fel, a végleges jelentésekhez és az ellenőrzési igazolásokhoz kapcsolódó költségek kivételével;
b)
szerepelnek a fellépés vagy munkaprogram becsült átfogó költségvetésében;
c)
szükségesek a vissza nem térítendő támogatás tárgyát képező fellépés vagy munkaprogram végrehajtásához;
d)
azonosíthatók és ellenőrizhetők, azaz szerepelnek a kedvezményezett számviteli nyilvántartásaiban, és a kedvezményezett székhelye szerinti ország alkalmazandó számviteli standardjaival, valamint a kedvezményezett szokásos költségelszámolási gyakorlatával összhangban kerültek meghatározásra;
e)
megfelelnek az alkalmazandó adó- és társadalombiztosítási szabályoknak;
f)
ésszerűek, indokoltak és eleget tesznek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, különösen a gazdaságosság és hatékonyság tekintetében.
(3) A pályázati felhívások meghatározzák azokat a költségkategóriákat, amelyek uniós finanszírozásra jogosultnak minősülnek.
Az alap-jogiaktus sérelme nélkül és a (2) bekezdést kiegészítendő, a következő költségkategóriákra az alábbi elszámolhatóságáti feltételek vonatkoznak, amennyiben a pályázati felhívás értelmében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő szerint ezek a költségkategóriák támogathatóak:
a)
a vissza nem térítendő támogatás kedvezményezettje által benyújtott előfinanszírozási garanciához kapcsolódó költségek, amennyiben a garanciákat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 134. cikk (1) bekezdése értelmében megköveteli;
b)
a finanszírozási kérelmek támogatása céljából az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által megkövetelt külső ellenőrzéshez kapcsolódó költségek;
c)
hozzáadottérték-adó (héa), amennyiben a héa-ra vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján nem lehet visszaigényelni, és azt a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (21) 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti adóalanynak nem minősülő személytől eltérő kedvezményezett fizeti meg;
d)
értékcsökkenési költségek, feltéve, hogy a kedvezményezettnél ténylegesen felmerültek;
e)
a nemzeti közigazgatások személyzetének bérköltségei oly mértékben, amennyiben azon tevékenységgel kapcsolatosak, amelyeket a vonatkozó hatóság nem végezne el, ha az érintett projektre nem vállaltak volna kötelezettséget.
(4) A 122. cikkben meghatározottak szerint a kedvezményezettekhez kapcsolódó szervezetek esetében felmerült költségeket az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a pályázati felhívás értelmében elszámolhatónak minősítheti. Ez esetben az alábbi együttes feltételek alkalmazandók:
a)
a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás vagya vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat meghatározza az érintett jogalanyokat;
b)
az érintett jogalanyok megfelelnek a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás vagy támogatásról szóló határozat értelmében a költségek elszámolhatóságáta, valamint a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által gyakorolt vizsgálati és ellenőrzési jog tekintetében a kedvezményezettre alkalmazandó szabályoknak.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az elszámolható költségekkel kapcsolatos további előírásokra vonatkozóan.
127. cikk
Természetben történő társfinanszírozás
(1) A vissza nem térítendő támogatás következtében keletkezett nyereség kiszámításakor a természetben nyújtott hozzájárulás formájában történő társfinanszírozást nem kell figyelembe venni.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő elfogadhat természetben történő hozzájárulást társfinanszírozásként, amennyiben ezt szükségesnek és megfelelőnek tartja. Amennyiben a természetben történő társfinanszírozást kis értékű vissza nem térítendő támogatások kiegészítésére ajánlják fel és az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ennek elutasításáról határozott, meg kell indokolnia, hogy az miért nem szükséges vagy megfelelő.
Az ilyen hozzájárulások nem haladhatják meg
a)
vagy a harmadik feleknél ténylegesen felmerült és számviteli bizonylatokkal kellően alátámasztott költségeket;
b)
vagy ilyen dokumentumok hiányában az érintett piacon általánosan elfogadott költségeknek megfelelő költségeket.
A természetben történő hozzájárulásokat külön kell feltüntetni a becsült költségvetésben, a fellépésre elkülönített források teljes összegének tükrözése érdekében. Az egységértéküket az ideiglenes költségvetésben értékelik és a későbbiekben nem változtatható.
A természetben történő hozzájárulásoknak meg kell felelniük a nemzeti adózási és társadalombiztosítási szabályoknak.
128. cikk
Átláthatóság
(1) A vissza nem térítendő támogatásokat a végrehajtása előtt közzéteendő munkaprogram keretében kell nyújtani.
E munkaprogramot pályázati felhívások közzététele útján kell megvalósítani, kivéve a megfelelően indokolt, kivételesen sürgős eseteket, vagy azon eseteket, amikor a kedvezményezett vagy a fellépés jellemzői nem hagynak más választási lehetőséget egy adott fellépésre, vagy amikor a kedvezményezettet az alap-jogiaktus meghatározza.
Az első albekezdés nem vonatkozik a válságkezelési segélyre, a polgári védelmi műveletekre és a humanitárius segítségnyújtási műveletekre.
(2) A pályázati felhívások meghatározzák az időpontot, ameddig az összes pályázót tájékoztatni kell a pályázatuk értékelésének eredményéről és a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások aláírásának vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatokról való értesítéseknek tervezett időpontjáról.
Ezeket az időpontokat az alábbi időszakok alapján kell meghatározni:
a)
valamennyi pályázónak a pályázata értékelésének eredményéről történő tájékoztatására, a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb hat hónap;
b)
a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások pályázókkal történő aláírására vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatokról való értesítésükre, a pályázók arról való tájékoztatásának időpontjától kezdődően legfeljebb három hónap, hogy sikeresek lettek.
Ezek az időszakok az alap-jogiaktus által a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) összhangban esetlegesen megkövetelt különleges eljárásoknak való megfelelés biztosításához szükséges idő figyelembevétele érdekében kiigazíthatók, és kivételes, kellően indokolt esetekben meghosszabbíthatók, különösen összetett fellépések, a pályázatok nagy száma és a pályázóknak tulajdonítható késedelmek esetén.
A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő éves jelentésében beszámol arról, hogy átlagosan mennyi idő szükséges a pályázók tájékoztatásához, a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások aláírásához vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatokról való értesítéshez. Amennyiben a második albekezdésben említett időszakokat túllépik, a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő erre magyarázatot ad, és - amennyiben a harmadik albekezdés értelmében a késedelem nem kellően indokolt - javaslatot tesz javító intézkedésekre.
(3) A pénzügyi év során odaítélt minden vissza nem térítendő támogatást évente közzé kell tenni, a 35. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban.
4. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a munkaprogrammal, a pályázati felhívások tartalmával, a pályázati felhívások alóli kivételekkel, a pályázók tájékoztatásával, valamint az utólagos közzététellel kapcsolatos követelményekre vonatkozó részletes szabályokra vonatkozóan.
129. cikk
A támogatások kumulálásának tilalma
(1) Valamely tevékenységre bármely kedvezményezett számára a költségvetésből csak egy vissza nem térítendő támogatás ítélhető oda, kivéve, ha a vonatkozó alap-jogiaktus ettől eltérően rendelkezik.
Egy kedvezményezettnek a költségvetésből pénzügyi évenként csak egy vissza nem térítendő működési támogatás ítélhető oda.
A pályázó haladéktalanul tájékoztatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőt az egyazon fellépéshez vagy munkaprogramhoz kapcsolódó több pályázatról és többszörös vissza nem térítendő támogatásról.
A költségvetésből semmilyen körülmények között nem finanszírozható kétszer ugyanaz a költség.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a vissza nem térítendő támogatások kumulálása tilalmának elvével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
130. cikk
A visszaható hatály tilalmának elve
(1) Már megkezdett tevékenységre csak abban az esetben ítélhető oda vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy szükség volt a tevékenységnek a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatról való értesítés előtti megkezdésére.
Ilyen esetekben az elszámolható költségek nem merülhetnek fel a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának dátuma előtt, kivéve az alap-jogiaktusban meghatározott, kellően megindokolt kivételes esetekben vagy a válságkezelési segély, a polgári védelmi műveletek, a humanitárius segítségnyújtási műveletek iránti rendkívül sürgős szükséglet esetében, vagy fegyveres konfliktus kialakulásával vagy egy ország stabilitásának megingatásával fenyegető, küszöbön álló vagy azonnali vészhelyzetekben, amikor is az Unió korai szerepvállalása rendkívüli jelentőséggel bírna a válságmegelőzés előmozdítása terén.
Már befejezett tevékenységekre nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás visszamenőlegesen.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a visszaható hatály tilalmának elvével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) Vissza nem térítendő működési támogatások esetén a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírására vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatról való értesítésre a kedvezményezett pénzügyi évének kezdetétől számított hat hónapon belül sor kerül. Az elszámolható költségek nem merülhetnek fel a vissza nem térítendő támogatás iránti pályázat benyújtását vagy a kedvezményezett pénzügyi évének kezdetét megelőzően.
3. FEJEZET
Odaítélési eljárás
131. cikk
Vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat
(1) A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázatokat írásban kell benyújtani, többek között adott esetben biztonságos elektronikus formátumban.
Amennyiben megvalósíthatónak ítéli, a Bizottság lehetőséget teremt a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázatok online benyújtására.
(2) A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat akkor fogadható el, ha azt az alábbiak valamelyike nyújtja be:
a)
jogi személyek, vagy
b)
természetes személyek, amennyiben a fellépés vagy a pályázó célkitűzésének természete vagy jellemzői ezt szükségessé teszik.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázatok abban az esetben is elfogadhatók, ha a nemzeti jogszabályok alapján jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek nyújtják be, feltéve, hogy képviselőik jogképességgel rendelkeznek arra, hogy a szervezet nevében jogi kötelezettséget vállaljanak, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a jogi személyek által kínálttal egyenértékű biztosítékokat kínálnak.
(3) A pályázatban meg kell határozni a kérelmező jogállását és be kell mutatni a javasolt intézkedés vagy munkaprogram végrehajtásához szükséges pénzügyi és működési kapacitásait.
E célból a pályázónak becsületbeli nyilatkozatot és - kivéve, ha kis értékű vissza nem térítendő támogatásról van szó - egyéb olyan bizonylatokat kell benyújtania, amelyeket az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy kockázatelemzés alapján előír. A pályázat benyújtásának előfeltételét képező dokumentumokat a pályázati felhívásban fel kell tüntetni.
A pénzügyi kapacitás ellenőrzésének szabályai nem alkalmazandók az ösztöndíjban részesülő természetes személyekre, a leginkább rászoruló és közvetlen támogatásban részesülő természetes személyekre, a közszektorbeli szervekre vagy nemzetközi szervezetekre. Egy kockázatelemzés függvényében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felmentést adhat a közintézmények vagy nemzetközi szervezetek működési kapacitásának igazolására vonatkozó kötelezettség alól.
(4) A 106. cikk (1) bekezdése, valamint a 107., 108. és 109. cikk alkalmazandó a vissza nem térítendő támogatást igénylőkre is. A pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy nincsenek a fenti cikkekben említett helyzetek egyikében sem. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő azonban a következő esetekben eltekint e bizonyítástól:
a)
kis értékű vissza nem térítendő támogatások;
b)
amennyiben egy másik odaítélési eljárás során a pályázó nemrégiben benyújtott ilyen igazolásokat.
(5) A 109. cikkben előírtak szerint az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal sújthatja a pályázókat.
E szankciókkal sújthatók azok a kedvezményezettek is, akik a kérelem benyújtásakor vagy a vissza nem térítendő támogatás végrehajtása során hamis nyilatkozatot tettek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által igényelt információk tekintetében, vagy nem szolgáltattak információt.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázatokkal, a kizárás hiányával kapcsolatos bizonyítékokkal, a jogi személyiséggel nem rendelkező pályázókkal, az egy pályázót alkotó jogi személyekkel, a pénzügyi és közigazgatási szankciókkal, az elszámolhatósági kritériumokkal és a kis értékű vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
132. cikk
Kiválasztási és odaítélési feltételek
(1) A pályázati felhívásban előre közzétett kiválasztási feltételeknek lehetővé kell tenniük a pályázónak a javasolt tevékenység vagy munkaprogram teljesítésére való képessége értékelését.
(2) A pályázati felhívásban előre közzétett odaítélési feltételeknek lehetővé kell tenniük a benyújtott pályázatok minőségének értékelését a meghatározott célkitűzések és prioritások fényében.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kiválasztási és odaítélési szempontokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
133. cikk
Értékelési eljárás
(1) A pályázatokat az előre közzétett kiválasztási és odaítélési feltételek alapján értékelik annak meghatározása érdekében, hogy melyik pályázatot finanszírozzák.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az (1) bekezdésben előírt értékelés alapján elkészíti a kedvezményezettek és a jóváhagyott összegek jegyzékét.
(3) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő írásban tájékoztatja a pályázókat a pályázatukra vonatkozó döntésről. Amennyiben az igényelt vissza nem térítendő támogatást nem ítélték oda, úgy az érintett intézmény közli a pályázat elutasításának indokát, hivatkozva különösen a kiválasztási és odaítélési feltételekre.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az értékeléssel, a vissza nem térítendő támogatások odaítélésével és a pályázók tájékoztatásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
4. FEJEZET
Kifizetés és kontroll
134. cikk
Előfinanszírozási garancia
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő - amennyiben indokoltnak és arányosnak tartja - eseti alapon és kockázatelemzés elvégzését követően előzetes biztosítéknyújtást követelhet a kedvezményezettől, az előfinanszírozással kapcsolatos pénzügyi kockázatok korlátozása érdekében.
(2) Az (1) bekezdés ellenére kis értékű támogatások esetében nem kérhetők garanciák.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előfinanszírozási garanciával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
135. cikk
A vissza nem térítendő támogatások kifizetése és kontrollja
(1) A vissza nem térítendő támogatás összege mindaddig nem válik véglegessé, amíg az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jóvá nem hagyta a végleges jelentéseket és elszámolásokat, az érintett intézmény által ezt követően kellő időben végzett vizsgálatok sérelme nélkül.
(2) Amennyiben bebizonyosodik, hogy az odaítélési eljárás során lényeges hiba, szabálytalanság, csalás történt, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felfüggeszti az eljárást, és meghozhat bármilyen, általa szükségesnek ítélt intézkedést, beleértve az eljárás megszüntetését is. A illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő csalásgyanús esetekről haladéktalanul értesíti az OLAF-ot.
(3) Amennyiben a vissza nem térítendő támogatás odaítélését követően bebizonyosodik, hogy az odaítélési eljárás vagy a vissza nem térítendő támogatás végrehajtása során lényeges hiba, szabálytalanság, csalás vagy kötelezettségszegés történt, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az eljárás szakaszának függvényében, és feltéve, hogy a kedvezményezett lehetőséget kapott észrevételek tételére:
a)
megtagadhatja a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírását vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatról való értesítést;
b)
felfüggesztheti a vissza nem térítendő támogatás végrehajtását; vagy
c)
adott esetben felbonthatja a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodást vagy semmissé nyilváníthatja a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatot.
(4) Emellett amennyiben az ilyen hiba, szabálytalanság vagy csalás a kedvezményezettnek tulajdonítható, vagy amennyiben a kedvezményezett megszegi a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat szerinti kötelezettségeit, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő csökkentheti a vissza nem térítendő támogatás összegét vagy visszafizettetheti a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás vagy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat szerint jogosulatlan kifizetéseket a hiba, szabálytalanság vagy csalás, illetve a kötelezettségszegés súlyosságának megfelelő arányban, feltéve, hogy a kedvezményezett lehetőséget kapott észrevételek tételére.
(5) Amennyiben kontrollok vagy ellenőrzések során a kedvezményezettnek tulajdonítható rendszerszintű vagy visszatérő, az adott kedvezményezett számára hasonló feltételek mellett odaítélt számos vissza nem térítendő támogatásra lényegi hatással levő hibákra, szabálytalanságokra, csalásra vagy kötelezettségszegésre derül fény, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felfüggesztheti az összes érintett vissza nem térítendő támogatás végrehajtását vagy adott esetben megszüntetheti az e kedvezményezettel megkötött érintett, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásokat vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatokat a hiba, szabálytalanság, csalás vagy kötelezettségszegés súlyosságának megfelelő arányban, feltéve, hogy a kedvezményezett lehetőséget kapott észrevételek tételére.
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő emellett kontradiktórius eljárás keretében az első albekezdésben említett rendszerszintű vagy visszatérő hibák, szabálytalanságok, csalások vagy kötelezettségszegések által érintett összes, a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásokkal vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatokkal összhangban esetlegesen ellenőrzésre kerülő, vissza nem térítendő támogatás esetében csökkentheti a vissza nem térítendő támogatás összegét vagy visszafizettetheti a jogosulatlanul kifizetett összegeket.
(6) Amennyiben lehetséges és kivitelezhető, a csökkentendő vagy visszafizettetendő összegeket az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az egyes érintett vissza nem térítendő támogatások esetében jogtalanul t elszámolhatónak bejelentett költségek alapján határozza meg a kedvezményezett által benyújtott, felülvizsgált pénzügyi kimutatás elfogadását követően.
(7) Amennyiben nem lehetséges vagy nem kivitelezhető minden egyes érintett vissza nem térítendő támogatás esetében az el nem számolható költségek pontos számszerűsítése, a csökkentendővagy visszafizettetendő összegeket vagy a rendszerszintű, illetve visszatérő hibák vagy szabálytalanságok által bizonyítottan érintett vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazott csökkentési vagy visszafizettetési arány extrapolációja révén, vagy - ha az el nem számolható költségek nem szolgálhatnak a csökkentendő vagy visszafizettetendő összeg meghatározásának alapjául - átalány alkalmazásával lehet meghatározni, az arányosság elvének figyelembevétele mellett. A kedvezményezett számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen az alkalmazandó extrapolációs módszerrel, illetve átalányalappal kapcsolatban, és a csökkentés vagy visszafizettetés végrehajtását megelőzően kellően megalapozott alternatív módszert vagy rátát javasoljon.
(8) A Bizottság biztosítja az egyes programok kedvezményezettjeivel szembeni egyenlő bánásmódot, különös tekintettel a több illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által végrehajtott programokra.
A kedvezményezetteket a 97. cikkel összhangban tájékoztatni kell az e cikk (3), (4), (5), (6) és (7) bekezdése alapján hozott határozatok megtámadásának módjairól.
(9) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a vissza nem térítendő támogatások kifizetésével és a kontrollokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve a bizonylatokra, valamint a vissza nem térítendő támogatások felfüggesztésére és csökkentésére vonatkozó szabályokat.
136. cikk
Nyilvántartás-megőrzési időszakok
(1) A kedvezményezettek az egyenleg kifizetését követően öt évig, kis értékű vissza nem térítendő támogatások esetében pedig három évig megőrzik a nyilvántartásokat, bizonylatokat, statisztikai nyilvántartásokat és a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó egyéb nyilvántartásokat.
(2) A projekt végrehajtásához kapcsolódó ellenőrzésekkel, fellebbezésekkel, jogvitákkal vagy igényrendezéssel kapcsolatos nyilvántartásokat ezen ellenőrzések, fellebbezések, jogviták vagy igényrendezések lezárultáig kell megőrizni.
5. FEJEZET
Végrehajtás
137. cikk
Végrehajtási szerződések és a harmadik felek számára nyújtott pénzügyi támogatás
(1) Amennyiben egy tevékenység vagy munkaprogram végrehajtása harmadik félnek nyújtandó pénzügyi támogatást tesz szükségessé, a kedvezményezett a következő feltételek teljesülése esetén nyújthat ilyen pénzügyi támogatást:
a)
a vissza nem térítendő támogatás odaítélése előtt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrizte, hogy a kedvezményezett megfelelő biztosítékot kínál az esedékes összegek Bizottságnak való visszafizetése tekintetében;
b)
a támogatás megadásának feltételeit a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat vagy a kedvezményezett és a Bizottság közötti vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás szigorúan meghatározza annak érdekében, hogy a kedvezményezettnek ne legyen mérlegelési jogköre;
c)
kis összegekről van szó, kivéve ha a tevékenység elsődleges célja a pénzügyi támogatás nyújtása.
(2) Minden, vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat vagy vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok ellenőrzése, a helyszíni ellenőrzés, valamint a - többek között elektronikus adathordozón tárolt - információk ellenőrzése tekintetében az uniós forrásokból részesülő harmadik felek feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a végrehajtási szerződésekkel és a harmadik felek számára nyújtott pénzügyi támogatással kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
VII. CÍM
PÉNZDÍJAK
138. cikk
Általános szabályok
(1) A pénzdíjaknak tiszteletben kell tartaniuk az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét, és elő kell segíteniük az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósulását.
(2) Ennek érdekében a pénzdíjakat egy, a végrehajtása előtt közzéteendő munkaprogramtól kell függővé tenni. A munkaprogramot versenyfelhívások közzététele útján kell megvalósítani.
1 000 000 EUR-s vagy azt meghaladó egységértékű pénzdíjakra irányuló versenyfelhívások csak akkor tehetők közzé, ha ezekről a beszámoló vagy a 38. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett egyéb vonatkozó dokumentum így rendelkezik.
A verseny szabályai meghatározzák legalább a részvételre vonatkozó feltételeket - ideértve a 106. cikk (1) bekezdésében és a 107., 108. és 109. cikkben említett kizárási kritériumokat -, az odaítélési kritériumokat, a pénzdíj összegét és a kifizetés módját.
A pénzdíjak nem ítélhetők oda közvetlenül, verseny nélkül, és a 35. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban évente közzé kell tenni őket.
(3) A versenypályázatra benyújtott anyagokat a versenypályázat közzétett szabályai alapján szakértői csoport értékeli.
A pénzdíjakat ezután az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ítéli oda a szakértői bizottság értékelése alapján, amely a beérkezett anyagok minőségének értékelése alapján szabadon dönt arról, hogy javasolja-e a pénzdíjak odaítélését.
(4) A pénzdíj összege nem áll összefüggésben a nyertesnél felmerült költségekkel.
(5) Amennyiben egy intézkedés vagy munkaprogram végrehajtása szükségessé teszi, hogy az uniós vissza nem térítendő támogatás kedvezményezettje a pénzdíjakat harmadik feleknek adja át, a kedvezményezett átadhatja a kérdéses pénzdíjakat, feltéve, hogy a vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat vagy a kedvezményezett és a Bizottság közötti, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás mérlegelési jogkör nélkül, szigorúan meghatározza a versenypályázat szabályainak a (2) bekezdésben megállapított minimális tartalmát.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzdíjakkal, és azon belül a programozással, a versenypályázat szabályaival, az utólagos közzététellel, az értékeléssel, valamint a nyertesek tájékoztatásával és értesítésével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
VIII. CÍM
PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK
139. cikk
Hatály
(1) A pénzügyi eszközöket alap-jogiaktus révén kell engedélyezni.
Az első albekezdés sérelme nélkül, kellően indokolt esetekben a pénzügyi eszközök alap-jogiaktus révén történő engedélyezés hiányában is létrehozhatók, amennyiben az adott eszközök a 49. cikk (1) bekezdésének e) pontjával összhangban szerepelnek a költségvetésben.
(2) A pénzügyi eszközök révén nyújtott és egyazon intézkedésen belül pénzügyi eszközökhöz közvetlenül kapcsolódó elemekkel kombinált, ugyanazon végső kedvezményezetteket célzó uniós támogatás esetén - ideértve a technikai segítségnyújtást, a kamattámogatást és a garanciadíj-támogatásokat is - ez a cím az adott intézkedés összes elemére alkalmazandó.
(3) Amennyiben a pénzügyi eszközöket a pénzügyi eszközökhöz közvetlenül nem kapcsolódó elemek tekintetében az Első rész VI. címe szerinti, költségvetésből finanszírozott vissza nem térítendő támogatásokkal kombinálják, minden egyes finanszírozási forrásra vonatkozóan külön nyilvántartást kell vezetni.
(4) A Bizottság a pénzügyi eszközöket végrehajthatja közvetlen irányítás keretében, vagy - az alap-jogiaktusban meghatározottak szerint - a feladatokat az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. és vi. alpontja szerinti szervezetekre ruházva közvetett irányítás keretében.
Az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. és vi.alpontja szerint megbízott szervezetek pénzügyi eszközök végrehajtásakor a végrehajtás egy részével - saját felelősségükre - pénzügyi közvetítőket bízhatnak meg, amennyiben ezek a szervezetek biztosítják, hogy a pénzügyi közvetítők eleget tesznek a 140. cikk (1), (3) és (5) bekezdésében említett kritériumoknak. A pénzügyi közvetítőket nyílt, átlátható, arányos és megkülönböztetés-mentes eljárás keretében kell kiválasztani, az összeférhetetlenségek kizárásával.
Továbbra is a Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy a pénzügyi eszközök végrehajtási kerete megfeleljen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, és támogassa a meghatározott és ütemezett szakpolitikai célkitűzések eredmények tekintetében mérhető megvalósítását. Az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a megbízott szervezetek jogi és szerződésbeli felelősségének sérelme nélkül a Bizottság felelősséggel tartozik a pénzügyi eszközök végrehajtásáért.
(5) Amennyiben a pénzügyi eszközöket a tagállamokkal megosztott irányításban hajtják végre, az ilyen eszközökre vonatkozó rendelkezéseket - ideértve az e címmel összhangban közvetlen vagy közvetett irányítás alá tartozó pénzügyi eszközökhöz való hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat - a 175. cikkben említett rendeletekben kell megállapítani.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve a pénzügyi eszközök végrehajtásával megbízott szervezetek kiválasztását, a hatáskör-átruházási megállapodások tartalmát, az igazgatási költségeket és díjakat, a vagyonkezelői számlákra vonatkozó egyedi szabályokat, a pénzügyi eszközök közvetlen végrehajtását, valamint a gazdálkodók, a pénzügyi közvetítők és a végső kedvezményezettek kiválasztását.
140. cikk
A pénzügyi eszközökre alkalmazandó elvek és feltételek
(1) A pénzügyi eszközöket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság, az arányosság, a megkülönböztetés-mentesség, az egyenlő bánásmód és a szubszidiaritás elvével összhangban, valamint az adott pénzügyi eszközre alkalmazandó alap-jogiaktusban meghatározott célkitűzéseknek megfelelően és adott esetben az ott megállapított időtartam alatt kell felhasználni.
(2) A pénzügyi eszközöknek meg kell felelniük az alábbiaknak:
a)
olyan projektekkel kapcsolatos piaci hiányosságokat vagy optimálistól ekltérő befektetési helyzeteket kezelnek, amelyek pénzügyileg életképesnek bizonyultak, de a piacról nem jutnak elegendő forráshoz;
b)
addicionalitás: a pénzügyi eszközöknek nem lehet célja a tagállami pénzügyi eszközök, a magánfinanszírozás vagy más uniós pénzügyi intézkedés helyettesítése;
c)
nem torzíthatják a belső piaci versenyt, és összhangban állnak az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal;
d)
tőkeáttételi hatás: a pénzügyi eszközhöz nyújtott uniós hozzájárulásnak olyan globális befektetés mozgósítását kell céloznia, amely az előre meghatározott mutatóknak megfelelően meghaladja az uniós hozzájárulás mértékét;
e)
az érdekek összehangolása: a pénzügyi eszközök végrehajtása során a Bizottság biztosítja, hogy a pénzügyi eszközre vonatkozóan meghatározott szakpolitikai célkitűzések megvalósítása közös érdek legyen, amit például közös beruházások, kockázat-megosztási követelmények vagy pénzügyi ösztönzők révén is előmozdíthat, megakadályozva ugyanakkor, hogy összeférhetetlenség alakuljon ki a megbízott szervezet egyéb tevékenységeivel;
f)
a pénzügyi eszközöket előzetes értékelés alapján kell meghatározni, ideértve a (8) bekezdés f) pontjában említett kiegészítő források lehetséges újrafelhasználásának értékelését.
(3) A pénzügyi eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadás és az Unió pénzügyi felelősségvállalása semmiképpen sem haladhatja meg az adott eszközzel kapcsolatban tett költségvetési kötelezettségvállalást, ami által elkerülhetők a költségvetést terhelő függő kötelezettségek.
(4) Az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. és vi.alpontja szerint megbízott szervezeteknek és a valamely pénzügyi eszköz keretében pénzügyi műveletek végrehajtásában való részvételre kiválasztott összes pénzügyi közvetítőnek meg kell felelnie a pénzmosás megelőzésére és a terrorizmus és az adócsalás elleni küzdelemre vonatkozó standardoknak és alkalmazandó jogszabályoknak. A pénzügyi eszközök e címmel összhangban történő végrehajtása tekintetében az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. és vi.alpontja szerint megbízott szervezetek székhelye nem lehet olyan területen és nem tarthatnak fenn üzleti kapcsolatokat olyan területeken bejegyzett szervezetekkel, amelynek joghatósága nem működik együtt az Unióval a nemzetközileg elfogadott adóügyi standard alkalmazása terén, és ezeket a követelményeket át kell ültetniük a kiválasztott pénzügyi közvetítőkkel kötött szerződésekbe.
(5) Az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. és vi. alpontja szerint megbízott szervezetek, az e cikk (4) bekezdésében említett, uniós pénzügyi eszközökkel való gazdálkodásban érintett pénzügyi közvetítők, valamint az e cím szerinti uniós támogatás végső kedvezményezettjei minden olyan támogatást és információt megadnak a Számvevőszéknek, amit a Számvevőszék a 161. cikk szerinti feladatai ellátásához szükségesnek tart.
Az e cím szerinti uniós támogatásra a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) alkalmazandó.
(6) Az uniós hozzájárulással legalább egyenlő összeget, illetve adott esetben annak többszöröseit a pénzügyi eszköz révén megvalósítani kívánt konkrét szakpolitikai célok elérésére kell felhasználni, és azok nem eredményezhetnek - különösen jogosulatlan osztalékok vagy harmadik felek profitszerzése formájában - jogosulatlan előnyöket.
A megosztott irányításra vonatkozó ágazat-specifikus szabályok sérelme nélkül a bevételeket, köztük az osztalékokat, a tőkenyereséget, a garanciadíjakat, valamint a kölcsönök és a vagyonkezelői számlák Bizottságnak visszafizetett összegei, illetve a pénzügyi eszközök számára nyitott és valamely pénzügyi eszköz keretében a költségvetésből nyújtott támogatáshoz kapcsolódó vagyonkezelői számlák összegei után járó kamatokat az igazgatási költségek és díjak levonása után fel kell venni a költségvetésbe.
A Bizottságnak történő éves visszafizetések - köztük a tőkevisszafizetések, a felszabadított biztosítékok és a kölcsönök tőkeösszegének visszafizetése -, illetve a pénzügyi eszközök számára nyitott és valamely pénzügyi eszköz keretében a költségvetésből nyújtott támogatáshoz kapcsolódó vagyonkezelői számlák éves visszafizetései a 21. cikkel összhangban belső címzett bevételeknek minősülnek, és azokat e cikk (9) bekezdésének sérelme nélkül az előirányzatok lekötésének időtartamát plusz két évet nem meghaladó ideig ugyanazon pénzügyi eszközre kell fordítani, hacsak valamely alap-jogiaktus másképp nem rendelkezik.
(7) A vagyonkezelői számlákra történő befizetéseket a Bizottság kifizetési előrejelzésekkel kellően megalapozott fizetési kérelmek alapján hajtja végre, figyelembe véve a vagyonkezelői számlákon rendelkezésre álló egyenlegeket és a túlzott többlet elkerülésének szükségességét. Amennyiben a vagyonkezelői számlákon lévő összegek elegendőek a vagyonkezelői számlákon tartandó, szerződésben rögzített minimális tartalék, valamint a folyó pénzügyi évre vonatkozó kifizetési előrejelzések fedezéséhez, valamint az eurótól eltérő pénznemben fennálló fizetési kötelezettségekkel kapcsolatos függő kötelezettségek kizárásához szükséges (beleértve a várható árfolyammozgások fedezéséhez szükséges összegeket is), nem történik további befizetés a vagyonkezelői számlákra. A kifizetési előrejelzéseket évente vagy adott esetben félévente kell elkészíteni.
(8) A Bizottság köteles évente jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységekről. A jelentés minden támogatott pénzügyi eszköz tekintetében tartalmazza az alábbiakat:
a)
a pénzügyi eszköz és az alap-jogiaktus azonosítása;
b)
a pénzügyi eszköz leírása, a végrehajtási rendelkezések és az uniós hozzájárulás hozzáadott értéke;
c)
a végrehajtásban érintett pénzügyi eszközök, ideértve bármely, a (5) bekezdés alkalmazásával kapcsolatos kérdést;
d)
az aggregált költségvetési kötelezettségvállalások és a költségvetésből teljesített kifizetések minden egyes pénzügyi eszköz tekintetében;
e)
a pénzügyi eszköz teljesítménye, ideértve a megvalósított beruházásokat is;
f)
az eszközbe a (8) bekezdés szerint belső címzett bevételként visszakerült összegek felhasználásának értékelése;
g)
a vagyonkezelői számla egyenlege;
h)
a (6) bekezdés szerinti bevételek és visszafizetések;
i)
a tőkebefektetések értéke az előző évekhez képest;
j)
a tőkeinstrumentumok vagy kockázatmegosztó eszközök eszközeinek értékvesztésére és a garanciaeszközök esetében a lehívott garanciákra vonatkozó kumulált adatok;
k)
a célzott és az elért tőkeáttételi hatás;
l)
a pénzügyi eszköz hozzájárulása az adott program céljainak eléréséhez, meghatározott mutatók, adott esetben többek között a földrajzi diverzifikáció alapján.
(9) Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács úgy véli, hogy valamely pénzügyi eszköz nem érte el eredményesen a céljait, az eszköz felszámolása érdekében kérheti a Bizottságtól egy felülvizsgált alap-jogiaktusra irányuló javaslat benyújtását. A pénzügyi eszköz felszámolása esetén az ilyen eszköznek a (6) bekezdés harmadik albekezdése szerinti új visszafizetéseit általános bevételnek kell tekinteni.
(10) A pénzügyi eszközök célját, valamint adott esetben konkrét jogi formáját és bejegyzésének helyét a Bizottság honlapján közzé kell tenni.
(11) A pénzügyi eszközök tekintetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii., iii., v. és vi. alpontja szerint megbízott szervezetek a következő év február 15-ig rendelkezésre bocsássák a január 1-jétől december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó és a 143. cikkben említett számviteli szabályoknak, illetve a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardoknak (IPSAS) megfelelő pénzügyi kimutatásokat, valamint a 68. cikk (3) cikke értelmében a pénzügyi kimutatások elkészítéséhez szükséges információkat. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő emellett biztosítja, hogy az említett szervezetek a következő év május 15-ig rendelkezésre bocsássák a pénzügyi eszközökre vonatkozó ellenőrzött pénzügyi kimutatásokat.
(12) A Bizottság a pénzügyi eszközök vonatkozásában biztosítja a harmonizált gazdálkodást, különös tekintettel a számvitel, a jelentéstétel, az ellenőrzés és a pénzügyi kockázatkezelés területére.
(13) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzügyi eszközök végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve alkalmazásuk feltételeit, a tőkeáttételi hatást, az előzetes értékelést, az ellenőrzést, valamint a 175. cikkben említett alapokból származó hozzájárulások kezelését.
IX. CÍM
A BESZÁMOLÓK TARTALMA ÉS A KÖNYVVEZETÉS
1. FEJEZET
A beszámolók tartalma
141. cikk
A beszámolók szerkezete
A beszámolók a következőket tartalmazzák:
a)
az összevont pénzügyi beszámoló, amely az uniós költségvetésből finanszírozott intézmények pénzügyi kimutatásaiban, a 208. cikkben említett szervek pénzügyi kimutatásaiban, valamint azon egyéb szervek pénzügyi kimutatásaiban szereplő pénzügyi információkat konszolidálja, amelyeknek beszámolóit az Unió 143. cikkben említett számviteli szabályaival összhangban konszolidálni kell;
b)
az aggregált költségvetési számlák, amelyek az intézmények költségvetési számláin szereplő információkat mutatják be.
142. cikk
Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról
(1) A 141. cikkben említett valamennyi intézmény és szerv jelentést készít a pénzügyi év költségvetési és pénzgazdálkodásáról.
A jelentést a pénzügyi évet követő év március 31-ig megküldik az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentés mind abszolút értékben, mind százalékos arányban kifejezve információval szolgál legalább az előirányzatok végrehajtási arányáról, és összefoglaló adatokat tartalmaz az előirányzatok különböző költségvetési jogcímek közötti átcsoportosításáról.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéssel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
143. cikk
A beszámolókra vonatkozó szabályok
(1) A szabályok elfogadásakor a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét a közszféra tekintetében nemzetközileg elfogadott számviteli standardok vezérelik. A számvitelért felelős tisztviselő eltérhet ezektől a standardoktól, amennyiben az eszközökre és forrásokra, a ráfordításokra, a bevételekre és a cash-flow-ra vonatkozó megbízható és valós kép kialakításához ezt szükségesnek ítéli. Amennyiben valamely számviteli szabály jelentősen eltér ezektől a standardoktól, ezt a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzések között jelezni és indokolni kell.
(2) A 141. cikkben említett költségvetési számlák tiszteletben tartják az e rendeletben rögzített költségvetési alapelveket. Megbízható és valós képet nyújtanak a költségvetési bevételi és kiadási műveletekről.
144. cikk
Számviteli alapelvek
(1) A 141. cikkben említett pénzügyi kimutatások az információkat - beleértve a számviteli politikát - releváns, megbízható, összehasonlítható és érthető módon mutatják be. A pénzügyi kimutatásokat a 143. cikkben említett számviteli szabályokban meghatározott általánosan elfogadott számviteli alapelvekkel összhangban kell elkészíteni.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a számvitelért felelős tisztviselőnek az e cikk, valamint a 145., 146., 148., 151., 154., 156. és 157. cikkek szerinti feladatainak ellátására vonatkozó keret meghatározására vonatkozóan.
145. cikk
Pénzügyi kimutatások
(1) A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, és a következőkből állnak:
a)
a mérleg és az eredmény-kimutatás, amelyek az összes eszközt és forrást, a pénzügyi helyzetet, valamint az előző év december 31-i gazdasági eredményt mutatják; összeállításuk a 143. cikkben említett számviteli szabályokkal összhangban történik;
b)
az év folyamán beszedett és kifizetett összegeket, valamint a végleges pénzügyi helyzetet feltüntető cash flow-kimutatás;
c)
a nettó eszközök változásait feltüntető kimutatás, amely áttekintést nyújt az év során a tartalékokban és a felhalmozott eredményekben bekövetkezett mozgásokról.
(2) A pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzések kiegészítik és magyarázattal látják el az (1) bekezdésben említett kimutatásokban feltüntetett információkat, és tartalmazzák a nemzetközileg elfogadott számviteli gyakorlat által előírt kiegészítő információkat, amennyiben ezen információk az Unió tevékenységei szempontjából relevánsak.
146. cikk
Költségvetés-végrehajtási jelentések
(1) A költségvetés-végrehajtási jelentések millió euróban készülnek. Ezek a következőkből állnak:
a)
jelentések, amelyek aggregálják az adott évi összes költségvetési bevételi és kiadási műveletet;
b)
magyarázó megjegyzések, amelyek kiegészítik és magyarázattal látják el a jelentésben megadott információkat.
(2) A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetéssel azonos szerkezetben készülnek.
147. cikk
Előzetes beszámolók
(1) A 132. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői a következő év március 1. napjáig megküldik a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolóikat.
(2) A 132. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak a következő év március 1. napjáig jelentéscsomagot küldenek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
(3) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője összevonja az előzetes beszámolókat a Bizottság előzetes beszámolójával, és a következő év március 31. napjáig megküldi a Számvevőszéknek a Bizottság előzetes beszámolóját az Unió előzetes összevont beszámolójával együtt.
148. cikk
A végleges összevont beszámoló jóváhagyása
(1) A Számvevőszék június 1-jéig megteszi a Bizottságtól eltérő intézmények és a 141. cikkben említett szervek előzetes beszámolóira vonatkozó észrevételeit, és június 15-ig megteszi a Bizottság előzetes beszámolójára, valamint az előzetes összevont beszámolókra vonatkozó észrevételeit.
(2) Az intézmények - a Bizottság kivételével - és a 141. cikkben említett valamennyi szerv elkészíti a végleges beszámolót, és a végleges összevont beszámoló elkészítése érdekében a következő év július 1. napjáig megküldi azt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A 141. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak a következő év július 1. napjáig jelentéscsomagot küldenek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
(3) A 141. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői a végleges beszámolók továbbításával egyidejűleg az e végleges beszámolókra vonatkozó teljességi nyilatkozatot is megküldik a Számvevőszéknek, egy másolati példányt pedig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
A végleges beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a végleges beszámoló e címmel, valamint az alkalmazandó számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.
(4) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az e cikk (2) bekezdése értelmében a Bizottságtól eltérő intézmények és a 141. cikkben említett más szervek által benyújtott információ alapján elkészíti a végleges összevont beszámolót. A végleges összevont beszámolóhoz a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a számvitelért felelős tisztviselő kijelenti, hogy a végleges beszámoló e címmel, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben található számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.
(5) A végleges összevont beszámoló és a saját végleges beszámolója jóváhagyása után a Bizottság július 31-ig megküldi azokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.
Ugyanezen időpontig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a végleges összevont beszámolóra vonatkozó teljességi nyilatkozatot juttat el a Számvevőszékhez.
(6) A végleges összevont beszámolót a Számvevőszék által az EUMSZ 287. cikkével és az Euratom-Szerződés 160a. cikkével összhangban adott megbízhatósági nyilatkozattal együtt november 15-éig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
2. FEJEZET
A költségvetés végrehajtására vonatkozó információk
149. cikk
Jelentés a költségvetési biztosítékokról és kockázatokról
A 145. és 146. cikkben előírt kimutatásokon és jelentéseken felül a Bizottság évente egyszer beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 49. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett költségvetési biztosítékokról és a vonatkozó kockázatokról.
Ezen információt egyúttal a Számvevőszéknek is megküldi.
150. cikk
A költségvetés végrehajtásáról szóló tájékoztatás
(1) A 145. és 146. cikkben előírt kimutatásokon és jelentéseken felül a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője havonta megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetés végrehajtására vonatkozó - legalább alcím szinten összesített - számadatokat, minden előirányzatnál mind a bevételekre, mind a kiadásokra vonatkozóan.
E számadatok részletekkel szolgálnak az áthozott előirányzatok felhasználásáról is.
A számadatokat minden hónap végét követő 10 munkanapon belül kell megküldeni.
(2) Évente háromszor, a május 31-ét, augusztus 31-ét és december 31-ét követő 30 munkanapon belül, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője alcímek, jogcímcsoportok és jogcímek szerinti bontásban beszámolót küld a költségvetés végrehajtásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely magában foglalja mind a bevételeket, mind a kiadásokat.
E beszámolók részletekkel szolgálnak az előző pénzügyi évekről átvitt előirányzatok felhasználásáról is.
(3) A számadatokat és a költségvetés végrehajtására vonatkozó beszámolót egyúttal a Számvevőszéknek is meg kell küldeni, és a Bizottság honlapján közzé kell tenni.
(4) A számvitelért felelős tisztviselő minden év szeptember 15. napjáig jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az észlelt fennálló kockázatokról, a megfigyelt általános tendenciákról, a felmerült új számviteli kérdésekről, a számvitel terén - többek között a Számvevőszék által felvetett kérdésekben - tett előrelépésekről, valamint a visszafizettetésekkel kapcsolatos információkról.
3. FEJEZET
Könyvvezetés
1. szakasz
Közös rendelkezések
151. cikk
A számviteli rendszer
(1) Az intézmények számviteli rendszere a költségvetési és pénzügyi információk olyan formában történő szervezését szolgálja, amely lehetővé teszi a számadatok bevitelét, iktatását és nyilvántartását.
(2) A számviteli rendszer általános számlákból és költségvetési számlákból áll. A számlákat euróban vezetik, az elszámolási időszak pedig a naptári év.
(3) A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő vezethet analitikus nyilvántartást is.
152. cikk
Az intézmények számviteli rendszerére vonatkozó közös követelmények
A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a 143. cikkel összhangban, a 141. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselőivel való konzultációt követően elfogadja a számviteli szabályokat, valamint az intézmények, a második rész V. címében említett hivatalok és a 141. cikkben említett szervek által alkalmazandó harmonizált számlatükröt.
2. szakasz
Általános elszámolások
153. cikk
Az általános elszámolások
Az általános elszámolások időrendi sorrendben, a kettős könyvvitel módszerével tartanak nyilván minden olyan eseményt és műveletet, amelyek kihatással vannak a 141. cikkben említett intézmények és szervek gazdasági és pénzügyi helyzetére, valamint eszközeire és forrásaira.
154. cikk
Könyvviteli bejegyzések az általános elszámolásokban
(1) Az általános elszámolások egyenlegei és az ott történő mozgások a könyvekben jelennek meg.
(2) Minden könyvelési tétel - az elszámolások kiigazítását is beleértve - bizonylatokon alapul, amelyekre a tételekben hivatkozás történik.
(3) A számviteli rendszernek olyannak kell lennie, hogy minden könyvelési tételnek egyértelmű ellenőrzési nyoma maradjon.
155. cikk
Számviteli kiigazítások
A pénzügyi év zárása után és a végső általános elszámolások bemutatásának időpontjáig a számvitelért felelős tisztviselő bármely olyan, az adott évre vonatkozó kifizetéseket vagy beszedéseket nem érintő kiigazítást elvégezhet, amely az elszámolások megbízható és valós bemutatásához szükséges. E kiigazításoknak összhangban kell állniuk a 143. cikkben említett számviteli szabályokkal.
3. szakasz
Költségvetési elszámolások
156. cikk
Költségvetési számvitel
(1) A költségvetési elszámolások részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a költségvetési elszámolások rögzítenek minden, az első rész IV. címében előírt költségvetési bevételi és kiadási műveletet.
4. FEJEZET
Vagyonleltár
157. cikk
Leltár
(1) A 141. cikkben említett valamennyi intézmény és szerv leltárt vezet, amely bemutatja az Unió minden tárgyi eszközének, immateriális javának és befektetett pénzügyi eszközének mennyiségét és értékét, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elkészített mintával összhangban.
A 141. cikkben említett valamennyi intézmény és szerv megvizsgálja, hogy a leltárban szereplő bejegyzések megfelelnek-e a tényleges helyzetnek.
(2) Az Unió ingóságainak értékesítését megfelelő módon közzé kell tenni.
X. CÍM
KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS
1. FEJEZET
Külső ellenőrzés
158. cikk
A Számvevőszék által végzett külső ellenőrzés
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a lehető leghamarabb értesíti a Számvevőszéket a 13., 16., 21., 25., 26., 29. és 40. cikk szerint elfogadott határozatokról és szabályokról.
159. cikk
Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások
(1) A Számvevőszék által arra vonatkozóan folytatott vizsgálat, hogy az összes bevétel beérkezése és az összes kiadás kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, figyelembe veszi a Szerződések, a költségvetés, e rendelet, az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és minden más, a Szerződések szerint elfogadott jogi aktus rendelkezéseit.
(2) Feladatai ellátása során a Számvevőszék a 161. cikkben előírt módon jogosult áttekinteni a szervezeti egységek vagy szervek Unió által finanszírozott vagy társfinanszírozott műveleteinek pénzügyi lebonyolításával kapcsolatos minden dokumentumot és információt. Jogosult bármely bevételi vagy kiadási műveletért felelős tisztviselőt meghallgatni, és az előbb említett szervezeti egységekre vagy szervekre alkalmazható ellenőrzési eljárások bármelyikét használni. A tagállamokban folytatott ellenőrzést a nemzeti pénzügyi ellenőrzési intézményekkel, vagy - amennyiben ezek nem rendelkeznek a szükséges hatáskörrel - az illetékes nemzeti szervezeti egységgel együttműködésben kell véghezvinni. A Számvevőszék és a tagállamok nemzeti pénzügyi ellenőrzési intézményei függetlenségük megőrzése mellett a bizalom szellemében működnek együtt.
A Szerződések vagy a Szerződések szerint elfogadott jogi aktusok által ráruházott feladatai teljesítéséhez szükséges minden információ megszerzése érdekében a Számvevőszék saját kérésére jelen lehet a költségvetés végrehajtásának keretében bármely intézmény által vagy nevében folytatott ellenőrzési műveletnél.
A Számvevőszék kérésére minden intézmény meghatalmazza az uniós vagyont kezelő pénzügyi intézményeket, hogy tegyék lehetővé a Számvevőszék számára annak ellenőrzését, hogy a külső adatok megfelelnek az elszámolásoknak.
(3) Feladatai ellátása érdekében a Számvevőszék értesíti az e rendelet hatálya alá tartozó intézményeket és hatóságokat személyzete azok ellenőrzésére felhatalmazott tagjainak nevéről.
160. cikk
Az értékpapírok és a készpénz vizsgálata
A Számvevőszék biztosítja, hogy minden letétbe helyezett és likvid értékpapírt, továbbá minden bankbetétet és készpénzt a letéteményes által aláírt bizonylat alapján vagy a készpénz- és értékpapír-állományról szóló hivatalos igazolások segítségével megvizsgálnak. Az ilyen vizsgálatokat a Számvevőszék saját maga is elvégezheti.
161. cikk
A Számvevőszék betekintési joga
(1) A Bizottság, a többi intézmény, az Unió nevében bevételeket vagy kiadásokat kezelő szervek és a végső kedvezményezettek minden olyan feltételt és információt biztosítanak a Számvevőszéknek, amelyet az feladata elvégzéséhez szükségesnek tart. A Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak minden, a költségvetésből finanszírozott szerződések odaítélésével és teljesítésével kapcsolatos dokumentumot és minden készpénz- vagy anyagelszámolást, minden számviteli bejegyzést vagy bizonylatot, valamint az ezekre vonatkozó adminisztratív dokumentumokat, minden bevételre és kiadásra vonatkozó dokumentumot, minden leltárt, minden szervezeti ábrát a szervezeti egységekről, amelyet a Számvevőszék szükségesnek ítél a költségvetési és pénzügyi eredménykimutatás nyilvántartásokon alapuló vagy a helyszínen végzett ellenőrzéséhez, és - ugyanezen célból - minden, elektronikusan létrehozott vagy tárolt dokumentumot és adatot.
Az érintett nemzeti közigazgatás belső ellenőrzési szervei és többi szolgálata minden eszközt megadnak a Számvevőszéknek, amit az feladata ellátásához szükségesnek tart.
(2) Azon tisztviselők, akiknek működését a Számvevőszék vizsgálja:
a)
bemutatják készpénzbizonylataikat és bármilyen más, készpénzre, értékpapírra és bármilyen típusú anyagra vonatkozó bizonylataikat, továbbá a rájuk bízott források kezelése tekintetében a vonatkozó alátámasztó dokumentumokat, valamint bármely könyvet, nyilvántartást és a velük kapcsolatos más dokumentumot;
b)
bemutatják a 159. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzés teljes körű végrehajtásához szükséges levelezést és bármely más dokumentumot.
Az első albekezdés b) pontja szerint nyújtott információt csak a Számvevőszék kérheti.
(3) A Számvevőszék jogosult az Unió bevételeire és kiadásaira vonatkozó, az intézmények szervezeti egységei és különösen az ilyen bevételekre és kiadásokra vonatkozó döntésekért felelős szervezeti egységek, az Unió nevében bevételeket és kiadásokat kezelő szervek és a költségvetésből támogatásban részesülő természetes vagy jogi személyek által birtokolt dokumentumok ellenőrzésére.
(4) Az annak megállapítására vonatkozó feladat, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e, kiterjed a hozzájárulásként kapott uniós források intézményeken kívüli szervek általi felhasználására is.
(5) Az intézményeken kívüli végső kedvezményezetteknek kifizetett uniós finanszírozás a végső kedvezményezettekkel - vagy azok beleegyezése hiányában a kivitelezőkkel vagy alvállalkozókkal - a Számvevőszék által lefolytatandó, a finanszírozás felhasználására vonatkozó ellenőrzésről kötött írásos megállapodás függvénye.
(6) A Bizottság a Számvevőszék számára - annak kérésére - megadja a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó információkat.
(7) Az integrált számítógépes rendszerek használata nem eredményezheti a Számvevőszék bizonylatokhoz való hozzáférésének csökkenését.
162. cikk
A Számvevőszék éves jelentése
(1) A Számvevőszék június 30-ig megküldi a Bizottság és az érintett intézmények számára azon észrevételeit, amelyeket - véleménye szerint - fel kell tüntetni az éves jelentésben. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk és kontradiktórius eljárás tárgyát képezik. Október 15-ig valamennyi intézmény megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Az intézmények válaszait - a Bizottságét kivéve - egyúttal a Bizottságnak is meg kell küldeni.
(2) Az éves jelentés tartalmazza a pénzgazdálkodás hatékonyságára és eredményességére vonatkozó értékelést.
(3) Az éves jelentés minden intézményről tartalmaz egy szakaszt. A Számvevőszék ezt kiegészítheti bármilyen összefoglaló jelentéssel vagy általános észrevétellel, amelyet helyénvalónak tart.
A Számvevőszék megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy minden intézmény válaszát az észrevételeire azon észrevétel mellett vagy azon észrevételt követően tegyék közzé, amelyre az vonatkozik.
(4) A Számvevőszék november 15-ig megküldi éves jelentését az intézmények válaszaival együtt a mentesítésért felelős hatóságok és a többi intézmény számára, és gondoskodik ezek közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(5) Amint a Számvevőszék megküldte az éves jelentést, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamokat a jelentésnek az alkalmazandó szabályok szerint a felelősségük alá tartozó források kezelésére vonatkozó részleteiről.
A tagállamok az ilyen információ kézhezvételét követően 60 napon belül válaszolnak a Bizottságnak. A Bizottság február 28-ig megküldi az információ összefoglalóját a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
163. cikk
A Számvevőszék különjelentései
(1) A Számvevőszék minden olyan észrevételt továbbít az érintett intézmények vagy szervek felé, amelyet - véleménye szerint - különjelentésben kell feltüntetni. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk és kontradiktórius eljárás tárgyát képezik.
Az érintett intézmény vagy szerv az észrevételek továbbítását követő két és fél hónapon belül tájékoztatja a Számvevőszéket bármely, a szóban forgó észrevételekre adni kívánt válaszról.
A Számvevőszék az érintett intézmény vagy szerv válaszának kézhezvételét követő hónapban elfogadja a különjelentés végleges változatát.
A különjelentéseket az érintett intézmények vagy szervek válaszaival együtt haladéktalanul meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek mindegyike - szükség esetén a Bizottsággal egyetértésben - határoz a válaszlépésről.
A Számvevőszék megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy minden érintett intézménynek vagy szervnek az észrevételeire adott válaszát a különjelentéssel együtt közzétegyék.
(2) Az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében említett azon véleményeket, amelyek nem kapcsolódnak a jogalkotói konzultációs eljárás alá tartozó javaslatokhoz vagy tervezetekhez, a Számvevőszék közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Számvevőszék a közzétételre vonatkozó döntését a véleményt kérő vagy a vélemény által érintett intézménnyel folytatott konzultációt követően hozza meg. A közzétett véleményekhez csatolni kell az érintett intézmény valamennyi megjegyzését.
2. FEJEZET
Mentesítés
164. cikk
A mentesítési eljárás ütemterve
(1) Az Európai Parlament a minősített többséggel eljáró Tanács javaslata alapján az n+2. év május 15. napjáig mentesíti a Bizottságot az n. évi költségvetés végrehajtása tekintetében.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben előírt időpont nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja a Bizottságot a halasztás okairól.
(3) Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő határozat meghozatalát, úgy a Bizottság minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.
165. cikk
A mentesítési eljárás
(1) A mentesítő határozat kiterjed az Unió bevételeinek és kiadásainak elszámolásaira, az ebből következő egyenlegre és az Unió mérlegben feltüntetett eszközeire és forrásaira.
(2) A mentesítés megadásának céljából az Európai Parlament - a Tanács után - megvizsgálja az EUMSZ 318. cikkében említett elszámolásokat, pénzügyi kimutatásokat és értékelő jelentést. Megvizsgálja továbbá a Számvevőszék által elkészített éves jelentést, az ellenőrzés alatt álló intézmények válaszaival együtt, a Számvevőszék bármely releváns, az adott pénzügyi évre vonatkozó különjelentését, valamint a Számvevőszéknek az elszámolások megbízhatóságát, illetve az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatát.
(3) A Bizottság az EUMSZ 319. cikkével összhangban az Európai Parlament kérésére benyújt a Parlamentnek minden, a mentesítési eljárás adott pénzügyi évre történő szabályszerű alkalmazásához szükséges információt.
166. cikk
Nyomonkövetési intézkedések
(1) Az EUMSZ 319. cikkével és az Euratom-szerződés 106a. cikkévelösszhangban a Bizottság és a többi intézmény megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételeknek és a Tanács által elfogadott, a mentesítésre vonatkozó javaslathoz kapcsolódó megjegyzéseknek.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére az intézmények beszámolnak az ezen észrevételek és megjegyzések figyelembevételével hozott intézkedésekről, és különösen azon utasításokról, amelyeket a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeiknek adtak. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, tájékoztatva azt az ezen észrevételeknek való megfelelés céljából tett intézkedéseikről, annak érdekében, hogy a Bizottság figyelembe vehesse ezeket saját jelentése elkészítésekor. Az intézmények jelentését a Számvevőszéknek is el kell küldeni.
167. cikk
Az EKSZ-re vonatkozó egyedi rendelkezések
Az EKSZ-re vonatkoznak az EUMSZ 319. cikkében és az e rendelet 164., 165. és 166. cikkében előírt eljárások. Az EKSZ teljes mértékben együttműködik a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben rendelkezésükre bocsát minden további szükséges információt, többek között a vonatkozó szervek ülésein való részvétel révén.
MÁSODIK RÉSZ
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI GARANCIAALAP
168. cikk
Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra alkalmazandó különös rendelkezések
(1) Az első és a harmadik részt - amennyiben e cím másként nem rendelkezik - alkalmazni kell az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) vonatkozó szabályokban említett hatóságok és szervek által teljesített kiadásokra, valamint a bevételekre.
(2) A közvetlenül a Bizottság által irányított műveleteket az első és harmadik részben megállapított szabályoknak megfelelően kell végrehajtani.
169. cikk
Az EMGA-előirányzatok lekötése
(1) Az EMGA-előirányzatok minden pénzügyi évre nem differenciált előirányzatokat tartalmaznak, az 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedésekre vonatkozó kiadások kivételével, amelyeket differenciált előirányzatokkal fedeznek.
(2) Az átvitt, de a pénzügyi év végéig fel nem használt kifizetési előirányzatokat törölni kell.
(3) Az 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett fellépésekhez kapcsolódó, le nem kötött előirányzatok csak a következő pénzügyi évre vihetők át.
Az ilyen átvitel nem haladhatja meg a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (24) 11. cikkében említett, és az előző pénzügyi év során alkalmazott kiigazítás összegét, és legfeljebb az eredeti előirányzatok 2 %-a lehet.
Az átvitt előirányzatok kizárólag az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett fellépéseket fedező költségvetési sorokba kerülhetnek vissza.
Az ilyen átvitel kizárólag azon végső kedvezményezettek számára eredményezhet további kifizetéseket, akiket az előző pénzügyi évben a közvetlen kifizetéseknek a 73/2009/EK rendelet 11. cikke szerinti kiigazítása érintett.
A Bizottság azon év február 15-ig meghozza az átvitelről szóló határozatot, amely évre az összegeket átviszik, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
170. cikk
Az EMGA előirányzatainak terhére tett globális előzetes kötelezettségvállalások
(1) A Bizottság megtéríti a tagállamok EMGA-kiadásait.
(2) Az ilyen kiadások visszatérítésének összegét megállapító bizottsági határozatok globális előzetes kötelezettségvállalásokat képeznek, amelyek nem haladhatják meg az EMGA-ra elkülönített összes előirányzatot.
(3) A pénzügyi év november 15. napjától az EMGA rendszeres irányítási kiadásai előre leköthetők a következő pénzügyi évre meghatározott előirányzatok terhére. Az ilyen kötelezettségvállalások azonban nem haladhatják meg a pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzat háromnegyedét. Csak olyan kiadásokra alkalmazhatók, amelyekre valamely meglévő alap-jogiaktus alapelvet állapított meg.
171. cikk
Az EMGA költségvetési kötelezettségvállalások tervezése és ütemezése
(1) Az EMGA-ra vonatkozó szabályokban említett hatóságok és szervek által teljesített kiadások a tagállamok által elküldött kiadáskimutatások kézhezvételét követő két hónapon belül alcím, jogcímcsoport és jogcím szerinti kötelezettségvállalás tárgyát képezik. Ilyen kötelezettségvállalás e két hónapos határidő után is megtehető, amikor a vonatkozó költségvetési sorokat érintő előirányzat-átcsoportosítási eljárásra van szükség. Azon eseteket kivéve, amikor a tagállam még nem teljesítette a kifizetést, illetve amikor az elszámolhatóság kétséges, az összegeket ugyanazon két hónapos határidőn belül kifizetésként kell elszámolni.
Az első albekezdésben említett kötelezettségvállalásokat le kell vonni a 170. cikkben említett globális előzetes kötelezettségvállalásból.
(2) Azon globális előzetes kötelezettségvállalásokat, amelyeket egy pénzügyi évre vállaltak, és amelyek a következő pénzügyi év február 1-jéig nem idéztek elő kötelezettségvállalást a költségvetés-nómenklatúra egy adott sorára, az érintett pénzügyi év tekintetében törölni kell.
(3) Az (1) és a (2) bekezdést az elszámolások vizsgálatára és elfogadására is figyelemmel kell alkalmazni.
172. cikk
Az EMGA-kiadások könyvelése
A költségvetési számvitelben a kiadásokat a Bizottság által a tagállamoknak az adott pénzügyi év december 31. napjáig teljesített visszafizetések alapján kell a pénzügyi év elszámolásaira lekönyvelni, feltéve hogy a számvitelért felelős tisztviselő a következő pénzügyi év január 31. napjáig megkapta a fizetési megbízást.
173. cikk
Az EMGA-előirányzatok átcsoportosítása
(1) Amennyiben a Bizottság a 26. cikk (1) bekezdése alapján előirányzatokat csoportosít át, úgy a következő pénzügyi év január 31-éig meghozza határozatát, és erről a 26. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(2) Az (1) bekezdésben említettektől eltérő esetekben a Bizottság a következő pénzügyi év január 10. napjáig átcsoportosításról szóló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.
Az Európai Parlament és a Tanács az ilyen átcsoportosításokra vonatkozó döntését a 27. cikkben előírt eljárással összhangban hozza meg, e cikk esetében azonban az alkalmazandó határidő három hét.
174. cikk
Az EMGA címzett bevételei
(1) Az e cím szerinti címzett bevételeket a 21. cikk (3) bekezdésével összhangban típus szerint kell kiadási tételekhez hozzárendelni.
(2) Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet 30. cikkében említett határozatok eredményét egyetlen jogcímcsoportba kell elkönyvelni.
II. CÍM
STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, VALAMINT A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK
175. cikk
Különös rendelkezések
(1) Az első és a harmadik rész - amennyiben e cím másként nem rendelkezik - alkalmazandó az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben (25), az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (26), az Európai Szociális Alapról szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (27), az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben (28), a Kohéziós Alapról szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletben (29) és az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendeletben (30) említett hatóságok és szervek, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozott, az 59. cikk értelmében megosztott irányításban irányított alapok (a továbbiakban: az alapok) - többek között a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” program keretében létrehozott alapok - által teljesített kiadásokra, valamint bevételeikre.
(2) A közvetlenül a Bizottság által irányított műveleteket az első és a harmadik részben megállapított szabályoknak is megfelelve kell végrehajtani.
176. cikk
A kötelezettségvállalási előirányzatok elosztásának tiszteletben tartása
Az Európai Parlament és a Tanács tiszteletben tartja a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a strukturális műveletekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó alap-jogiaktusokban meghatározott elosztását.
177. cikk
Hozzájárulások kifizetése, időközi kifizetések és visszafizetések
(1) Az alapokból származó pénzügyi hozzájárulások kifizetését a Bizottság a 175. cikkben említett szabályozással összhangban teljesíti.
(2) A Bizottság által eszközölt időközi kifizetések határidejét a 175. cikkben említett rendeletekkel összhangban kell megállapítani.
(3) A 175. cikkben említett rendeletekkel összhangban az egy adott művelet tekintetében teljesített előfinanszírozási kifizetések teljes vagy részleges visszafizetése nem csökkenti az alapokból az érintett művelet tekintetében teljesített hozzájárulást.
A visszafizetett összegek a 21. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összhangban belső címzett bevételeket képeznek.
A tagállami visszafizetések kezelését és a kezelés hatását az alapokból történő hozzájárulások összegére a 175. cikkben említett rendeletek szabályozzák.
(4) A 14. cikktől eltérve az előfinanszírozási kifizetések visszafizetéséből keletkező, december 31-én rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok átvihetők a program lezárásáig, és szükség esetén felhasználhatók, feltéve, hogy más kötelezettségvállalási előirányzatok már nem állnak rendelkezésre.
(5) A költségvetési számvitelben a kiadásokat a Bizottság által a tagállamoknak az adott év december 31-éig teljesített visszafizetések alapján kell a pénzügyi év elszámolásaira lekönyvelni, ideértve azokat a kiadásokat, amelyeket a következő pénzügyi év január 31-éig a 179. cikkben említett átcsoportosításokat követő hónapban rendelkezésre bocsátott kifizetési előirányzatok terhére fizettek ki.
178. cikk
Előirányzatok visszavonása
(1) A Bizottság a lekötött előirányzatokat a 175. cikkben említett rendeletekben előírt feltételek szerint automatikusan visszavonja.
(2) A visszavont előirányzatokat kizárólag a Bizottságnak tulajdonítható, nyilvánvaló hiba esetén lehet újra rendelkezésre bocsátani.
E célból a Bizottság megvizsgálja az előző pénzügyi év során visszavont kötelezettségvállalásokat, és - a szükségletek alapján - a folyó pénzügyi év február 15-ig határoz a szóban forgó előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásának szükségességéről.
179. cikk
Előirányzatok átcsoportosítása
(1) Az e címben említett operatív kiadások esetében a Bizottság - az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap kivételével - átcsoportosíthat előirányzatokat az egyik címből a másikba, feltéve hogy az érintett előirányzatok a 175. cikkben említett rendeletek értelmében ugyanazon célkitűzésre vonatkoznak, vagy technikai segítségnyújtási kiadások. A Bizottság a döntéseit a következő pénzügyi év január 31. napjáig hozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben említettektől eltérő esetekben a Bizottság a következő pénzügyi év január 10. napjáig javaslatot terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé kifizetési előirányzatok alapokhoz történő átcsoportosítására vonatkozóan. A kifizetési előirányzatok bármely költségvetési tételből átcsoportosíthatók. Az Európai Parlament és a Tanács az ilyen átcsoportosításokra vonatkozó döntését a 27. cikkben előírt eljárással összhangban hozza meg, e cikk esetében azonban az alkalmazandó határidő három hét.
(3) Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács nem, vagy csak részben hagyja jóvá az átcsoportosítást, a 177. cikk (5) bekezdésében említett kiadás megfelelő részét a következő pénzügyi év kifizetési irányzataira kell terhelni.
180. cikk
Irányítás, kiválasztás és ellenőrzés
A projektek irányítását és kiválasztását, valamint az ellenőrzésüket a 175. cikkben említett rendeletek szabályozzák.
III. CÍM
KUTATÁS
181. cikk
Kutatásra szánt források
(1) A kutatási és technológiafejlesztési előirányzatokra az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.
Ezen előirányzatokat vagy a költségvetés „közvetlen kutatás” vagy „közvetett kutatás” elnevezésű szakpolitikához kapcsolódó címeinek egyikén, vagy egy másik címen a kutatási tevékenységekhez kapcsolódó alcímben kell megjeleníteni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kutatás alá tartozó műveletek típusaival kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) Az olyan bevételekre vonatkozó előirányzatokat, amelyeket az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyv által létrehozott Szén- és Acélipari Kutatási Alap képzett, a 21. cikk értelmében címzett bevételként kell kezelni. Az e bevételből származó kötelezettségvállalási előirányzatok akkor állnak rendelkezésre, amikor a követelés becslése megtörtént, a kifizetési előirányzatok pedig akkor, amikor a bevétel befolyt.
(3) Tekintettel az e címben említett operatív kiadásokra, a Bizottság átcsoportosíthat egyik címből a másikba, feltéve hogy az előirányzatokat ugyanazon célra használják fel.
(4) A kutatási és technológiafejlesztési előirányzatokból fizetett szakértőket az Európai Parlament és a Tanács által az egyes kutatási keretprogramok elfogadásakor megállapított eljárásokkal, vagy a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére vonatkozó kapcsolódó szabályokkal összhangban kell alkalmazni.
182. cikk
A kutatásra szánt források lekötése
(1) Azok a kötelezettségvállalási előirányzatok, amelyek a kötelezettségvállalások az általuk finanszírozandó, kutatáshoz kapcsolódó projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatti visszavonásával keletkeznek, kivételes és kellően megindokolt esetben újból rendelkezésre bocsáthatók, amennyiben az eredetileg tervezett program végrehajtása alapvető fontosságú, hacsak az érintett pénzügyi év (n. év) költségvetése nem tartalmaz forrásokat e célra.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság minden pénzügyi év kezdetén megvizsgálja az előző pénzügyi év (n-1. év) során visszavont kötelezettségvállalásokat, és az igények figyelembevételével értékeli az érintett előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásának szükségességét.
Ezen értékelés alapján a Bizottság minden pénzügyi év február 15-ig megfelelő javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé, valamennyi költségvetési jogcím esetében indokolva ezen előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátását.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács hat héten belül dönt a Bizottság javaslatairól. Ha e határidőn belül nem születik határozat, úgy a javaslatokat jóváhagyottnak kell tekinteni.
Az n. évben újra rendelkezésre bocsátható kötelezettségvállalási előirányzatok összege egyetlen esetben sem haladhatja meg az n-1. évben az azonos költségvetési soron visszavont teljes összeg 25 %-át.
(4) Az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatok nem vihetők át.
Az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó jogi kötelezettségvállalásokat az n. év december 31. napjáig kell megkötni.
Az n. év végén ezen újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatok fel nem használt egyenlegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véglegesen visszavonja.
183. cikk
Közös Kutatóközpont
(1) A Közös Kutatóközpont (Joint Research Centre - JRC) a 181. cikk (1) bekezdésében említett címeken és alcímeken kívüli előirányzatokból is részesülhet finanszírozásban az első rész V. és VI. címe szerinti és egészében vagy részben a költségvetésből finanszírozott közbeszerzési és vissza nem térítendő támogatással kapcsolatos eljárásokban való részvétele tekintetében.
A közbeszerzési és vissza nem térítendő támogatással kapcsolatos eljárásokban való részvétel vonatkozásában a JRC tagállamban bejegyzett jogi személynek tekintendő.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a JRC-vel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) A következőkhöz kapcsolódó előirányzatokat címzett bevételként kell kezelni a 21. cikk (2) bekezdése értelmében:
a)
a JRC részvételével zajló vissza nem térítendő támogatással kapcsolatos és közbeszerzési eljárások,
b)
a JRC által harmadik felek nevében végzett tevékenységek, vagy
c)
a más intézményekkel vagy a Bizottság más szervezeti egységeivel műszaki-tudományos szolgáltatások nyújtásáról kötött igazgatási megállapodás keretében végzett tevékenységek,.
Az első albekezdés a) és c) pontjában említett bevétel által megteremtett kötelezettségvállalási előirányzatok igénybe vehetőek, amint a követelésre vonatkozó becslés rendelkezésre áll.
Az első albekezdés c) pontjában említett tevékenységek esetében az öt éven belül fel nem használt előirányzatokat törölni kell.
(3) Az ilyen előirányzatok felhasználása a költségvetési eredménykimutatásban minden egyes érintett fellépéskategória esetében egy-egy analitikus elszámoláscsoporton kerül feltüntetésre; ez elkülönül a harmadik (köz- vagy magán-) fél általi finanszírozásból származó bevételektől, illetve a Bizottság által harmadik fél számára végzett egyéb szolgáltatásokból származó bevételektől.
(4) Vissza nem térítendő támogatással kapcsolatos és közbeszerzési eljárásokban e cikk (1) bekezdésével összhangban való részvétele során a közbeszerzésekkel és vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos kizárásra és szankciókra vonatkozó rendelkezések tekintetében a JRC-re nem alkalmazandók a 106. cikkben, a 107. cikk b) és c) pontjában, a 108. és 109. cikkben, valamint a 1131. cikk 43) és (5) bekezdésében foglalt feltételek.
A JRC-ről feltételezni kell, hogy teljesíti a gazdasági és pénzügyi kapacitásra vonatkozó követelményeket.
A JRC mentesül a 115. és 134. cikkben említett biztosítéknyújtási kötelezettség alól.
(5) Az első rész V. címében szereplő közbeszerzési szabályok nem vonatkoznak a JRC harmadik fél nevében végzett tevékenységeire.
(6) A 26. cikktől eltérve a Bizottság a „Közvetlen kutatás” elnevezésű szakpolitikai területre vonatkozó költségvetési címen belül átcsoportosíthat az alcímek között, legfeljebb az abban a sorban szereplő előirányzatok 15 %-áig, amelyből az átcsoportosítás történik.
IV. CÍM
KÜLSŐ FELLÉPÉSEK
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
184. cikk
Külső fellépések
(1) A költségvetésből finanszírozott külső fellépésekre az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső fellépések keretében finanszírozható tevékenységekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) Az (1) bekezdésben említett fellépésekre képzett előirányzatokat a Bizottság a következőképpen használja fel:
a)
vagy autonóm alapon nyújtott segély keretén belül; vagy
b)
finanszírozási megállapodás aláírása révén valamely, az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában említett, harmadik országgal kötött partnerség keretében.
(3) Amennyiben a külső fellépéseket a költségvetésben szereplő előirányzatokból és a 21. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett külső címzett bevételekből együttesen társfinanszírozzák, azon forrásokat, amelyek a 189. cikk (2) bekezdésében említett szerződéskötési időszak végéig nem kötöttek le, arányosan kell visszatéríteni, levonva egy, az ellenőrzésre, az értékelésre és a rendkívüli kiadásokra elkülönített, később leköthető egyösszegű átalányt.
(4) Az e címben említett fellépésekre a 90. cikk (4) bekezdésének második albekezdése nem alkalmazandó.
A több mint 5 000 000 EUR-s, külső fellépéseket finanszírozó, közvetlen irányítás keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások esetében a fellépés ideje alatt legfeljebb két előfinanszírozási kifizetés maradhat elszámolás nélkül.
2. FEJEZET
Fellépések végrehajtása
1. szakasz
Általános rendelkezések
185. cikk
A külső fellépések végrehajtása
Az e címben említett fellépések az 58. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint közvetlenül a Bizottság által, az 58. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint megosztott irányítás keretében, vagy közvetve az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint megbízott személyek és szervezetek által, az 58-63. cikkben foglalt vonatkozó rendelkezésekkel összhangban hajthatók végre. A külső fellépésekre vonatkozó előirányzatokat egy közös célkitűzés elérése érdekében más forrásokból származó pénzeszközökkel lehet kombinálni.
2. szakasz
Költségvetés-támogatás és több adományozóra kiterjedő vagyonkezelői alapok
186. cikk
A költségvetés támogatásának alkalmazása
(1) Amennyiben a vonatkozó alap-jogiaktusok így rendelkeznek, a Bizottság alkalmazhatja a költségvetés-támogatást valamely kedvezményezett harmadik ország javára, ha az adott ország államháztartási gazdálkodása kellően átlátható, megbízható és hatékony.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a költségvetés-támogatás alkalmazásának és a végső kedvezményezettek kötelezettségeinek részletes szabályaira vonatkozóan.
(2) A 84. cikkben említett finanszírozási döntés részletezi a kedvezményezett harmadik országnak nyújtott költségvetés-támogatás céljait és várt eredményeit. Az uniós hozzájárulás kifizetésének alapja az (1) bekezdésben említett feltételek teljesítése, ideértve az államháztartási gazdálkodás javítását és az adott ágazatban az idők során elért előrehaladás mérésének alapjául szolgáló világos és objektív teljesítménymutatók alkalmazását.
(3) A Bizottság a 184. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében megkötött vonatkozó finanszírozási megállapodásba megfelelő rendelkezéseket foglal bele, amelyek alapján a kedvezményezett harmadik országnak kötelezettséget kell vállalnia a működésre kapott finanszírozás egészének vagy egy részének haladéktalan visszafizetésére, amennyiben megállapítást nyer, hogy az adott uniós források kifizetése során súlyos, a kedvezményezett harmadik országnak felróható szabálytalanságok történtek.
Az első albekezdésben említett visszafizetés feldolgozása érdekében az ellentételezéssel történő beszedésre vonatkozó 80. cikk (1) bekezdésének második albekezdése alkalmazható.
(4) A Bizottság az átláthatóság és az információkhoz való nyilvános hozzáférés erősítése érdekében támogatja az kedvezményezett harmadik országban parlamenti kontroll- és ellenőrzési kapacitások kialakítását.
187. cikk
A külső fellépésekre képzett uniós vagyonkezelői alapok
(1) A vészhelyzeti, vészhelyzetet követő, illetve a tematikus intézkedésekre a Bizottság - a más támogatókkal megkötött megállapodás keretében - vagyonkezelői alapokat hozhat létre. Az egyes vagyonkezelői alapok célkitűzését az adott vagyonkezelői alap alapító okirata határozza meg.
(2) Az uniós vagyonkezelői alapok végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság, az arányosság, a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvével és az egyes alapító okiratokban meghatározott egyedi célkitűzésekkel összhangban történik.
Az uniós vagyonkezelői alapokat közvetlenül a Bizottság hajtja végre az 58. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint, kivéve a vészhelyzeti vagy vészhelyzetet követő intézkedésekre létrehozott uniós vagyonkezelői alapokat, amelyek - a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának i., ii., v. és vi. alpontja szerint megbízott szervezetekre ruházva - közvetetten is végrehajthatóak.
(3) Az uniós vagyonkezelői alapoknak az alábbi feltételeket kell teljesíteniük:
a)
az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: a vagyonkezelői alapok csak akkor hozhatók létre és hajthatók végre uniós szinten, ha céljaik - különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt - uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten;
b)
az uniós vagyonkezelői alapok minden esetben egyértelmű politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és más támogatók hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében. A vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornákat vagy hasonló eszközöket kétszereznek meg, kiegészítő jelleg nélkül.
(4) A Bizottság elnökletével minden uniós vagyonkezelői alap esetében igazgatótestületet hoznak létre, amely biztosítja a támogatók, valamint - megfigyelőként - a hozzájárulást nem fizető uniós tagállamok képviseletét, és dönt az alap felhasználásáról.
(5) Az uniós vagyonkezelői alapokat az alapító okiratban meghatározott, korlátozott időtartamra hozzák létre. Ez az időtartam az érintett vagyonkezelői alap igazgatótestületének kérésére, bizottsági határozattal meghosszabbítható.
A Európai Parlament és/vagy a Tanács adott esetben kérheti a Bizottságot a vagyonkezelői alapnak szánt előirányzatok megszüntetésére vagy az alapító okiratnak a vagyonkezelői alap felszámolását célzó felülvizsgálatára. Ebben az esetben a megmaradó forrásokat általános bevételként arányosan vissza kell téríteni a költségvetésbe, valamint a hozzájárulást fizető tagállamok és más támogatók részére.
(6) Az Unió és a támogatók hozzájárulása elkülönített bankszámlára kerül. Az Unió hozzájárulását kifizetési előrejelzésekkel kellően megalapozott fizetési kérelmek alapján utalják át erre a számlára, figyelembe véve a számlán rendelkezésre álló egyenleget és az abból következő további fizetési szükségleteket. A kifizetési előrejelzéseket évente vagy adott esetben félévente kell elkészíteni.
A hozzájárulások nem képezik részét a költségvetésnek, kezelésüket a Bizottság végzi a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körében.
Az uniós vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője. Ő felel a valamennyi uniós vagyonkezelői alapra egyaránt vonatkozó számviteli eljárások és a számlatükör meghatározásáért.
A Bizottság belső ellenőre és a Számvevőszék ugyanazon jogokkal rendelkezik a vagyonkezelői alapok felett, mint a Bizottság által végrehajtott más fellépések tekintetében.
Az elkülönített bankszámla megnyitása és megszüntetése a számvitelért felelős tisztviselő feladata.
A Bizottság biztosítja a számvitelért felelős tisztviselők és az engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatkörének szigorú szétválasztását.
A források lekötése és kifizetése az Első rész IV. címének 3. fejezetében meghatározottak szerint a Bizottság pénzügyi szereplőinek feladata.
(7) A Bizottság a (6) bekezdésben említett hozzájárulások felhasználása megkezdésének évétől jogosult a vagyonkezelői alapban összegyűlt összegek maximum 5 %-át az igazgatási költségei fedezése céljából visszatartani. A vagyonkezelői alapok működési ideje alatt az ilyen igazgatási díjak a 21. cikk (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett címzett bevételeknek minősülnek.
A vagyonkezelői alap által finanszírozott fellépésekhez kapcsolódó beszedési megbízások tekintetében a számvitelért felelős tisztviselő lép fel. A beszedési megbízások teljesítéséből eredő bevételeket vissza kell vezetni a vagyonkezelői alap elkülönített bankszámlájára. A visszafizettetési utasítások törlése, illetve az azokról történő lemondás a 80. cikkben említett szabályokkal összhangban történik.
(8) A Bizottság az uniós vagyonkezelői alapok létrehozásáról, kibővítéséről, illetve felszámolásáról szóló határozattervezeteit benyújtja az azon alap-jogiaktusban említett illetékes bizottságnak, amelynek alapján az uniós vagyonkezelői alaphoz való uniós hozzájárulást nyújtják.
(9) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső fellépésekkel kapcsolatos vagyonkezelői alapokat érintő gazdálkodás, jelentéstétel és irányítás részletes szabályaira vonatkozóan.
(10) A Bizottság évente átfogó és részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely tartalmazza az uniós vagyonkezelői alapokból támogatott tevékenységeket, a végrehajtásukat és teljesítményüket, valamint az elszámolásukat. A Bizottság az éves jelentések 66. cikk (9) bekezdésének harmadik albekezdésében említett összefoglalójához mellékeli jelentését.
3. szakasz
Egyéb irányítási módok
188. cikk
A külső fellépések végrehajtása közvetett irányítással
(1) A fellépéseknek az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján közvetett gazdálkodással történő végrehajtása az 56. cikk (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság és az uniós küldöttségek részletes vizsgálatának tárgya. Az ilyen részletes vizsgálat vagy előzetes jóváhagyás alapján, vagy utólagos vizsgálatokkal, vagy kombinált eljárás útján történik.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső fellépések közvetett irányítással történő végrehajtásának részletes szabályaira vonatkozóan.
189. cikk
A külső fellépések végrehajtására vonatkozó finanszírozási megállapodások
(1) A végrehajtandó külső fellépések érdekében a következő megállapodások közül kell egyet vagy többet megkötni:
a)
finanszírozási megállapodás a Bizottság és valamely, a 185. cikkben említett szervezet vagy személy között;
b)
szerződés vagy vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás a Bizottság és a fellépések végrehajtásáért felelős természetes vagy jogi személyek között.
A külső támogatás nyújtásának feltételeit az első albekezdés a) és b) pontban előírt finanszírozási megállapodásokat vagy szerződéseket vagy vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásokat kezelő eszköz fekteti le.
(2) Az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett szervezetekkel kötött finanszírozási megállapodásokat az n+1. év december 31. napjáig kell megkötni, ahol az n. év az az év, amelyben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették.
A finanszírozási megállapodások rögzítik azt az időszakot, amelyen belül az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett szervezeteknek meg kell kötniük valamennyi, a fellépést végrehajtó egyedi szerződést és vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodást. Ezek az időszakok legkésőbb a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontja után három évvel véget kell hogy érjenek, az alábbiak kivételével:
a)
a több támogatót tömörítő fellépések esetében;
b)
az ellenőrzésre és értékelésre vonatkozó egyedi szerződések esetében;
c)
az alábbi kivételes körülmények esetén:
i.
a már megkötött szerződések módosító záradékai esetében;
ii.
egy meglévő szerződés lejárat előtti megszüntetését követően megkötendő egyedi szerződések esetében;
iii.
az érintett feladatokkal megbízott szervezet változása esetén.
(3) A (2) bekezdés a következő esetekben nem vonatkozik az éves részletekre bontott kötelezettségvállalások révén végrehajtott többéves programokra:
a)
az előcsatlakozási támogatási eszköz;
b)
az európai szomszédsági és partnerségi eszköz.
Ezekben az esetekben a Bizottság az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban automatikusan visszavonja az előirányzatokat.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső fellépések végrehajtására vonatkozó finanszírozási megállapodások részletes szabályaira vonatkozóan.
3. FEJEZET
Közbeszerzés
190. cikk
Közbeszerzés külső fellépések esetében
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső fellépésekkel kapcsolatos közbeszerzés részletes szabályaira vonatkozóan.
(2) Az első rész V. címe 1. fejezetének a közbeszerzés általános rendelkezéseivel kapcsolatos rendelkezései alkalmazandók az e címben foglalt szerződésekre, figyelemmel az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban az értékhatárokra és a külső szerződések odaítélésére megállapított intézkedésekre vonatkozó különös rendelkezésekre is. E fejezet alkalmazásában az ajánlatkérő:
a)
a Bizottság egy vagy több harmadik ország nevében és érdekében;
b)
a 185. cikkben említett, és a megfelelő költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetek és személyek.
(3) A közbeszerzési eljárásokról a 189. cikkben említett finanszírozási megállapodásokban kell rendelkezni.
(4) E fejezet rendelkezései nem alkalmazandók az ágazat-specifikus alap-jogiaktus keretében hozott azon fellépésekre, amelyek a válságkezelési segélyhez, polgári védelmi műveletekhez és humanitárius segítségnyújtási műveletekhez kapcsolódnak.
191. cikk
Az ajánlattételi eljárásban való részvétel szabályai
(1) A közbeszerzési eljárásban való részvétel egyenlő feltételekkel nyitva áll minden, a Szerződések hatálya alá tartozó személy számára, és - az érintett együttműködési ágazatot szabályozó alap-jogiaktusok különös rendelkezéseivel összhangban - minden más természetes és jogi személy számára.
(2) Az 54. cikk (2) bekezdésében említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által megfelelően megindokolt, kivételes körülmények alapján megengedhető, hogy az (1) bekezdésben említetteken kívül más harmadik országok állampolgárai is pályázhassanak a szerződésekre.
(3) Amennyiben az áruk vagy szolgáltatások piacának megnyitására vonatkozó olyan megállapodást kell alkalmazni, amelynek az Unió szerződő fele, úgy a költségvetés által finanszírozott beszerzések szerződései szintén nyitva állnak az (1) és a (2) bekezdésben említetteken kívül más harmadik országok állampolgárai számára, az e megállapodásban megállapított feltételekkel.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közbeszerzési eljárásban való részvétel részletes szabályaira vonatkozóan.
4. FEJEZET
Vissza nem térítendő támogatások
192. cikk
Külső fellépések teljes körű finanszírozása
Egy fellépést csak akkor lehet teljes egészében a költségvetésből finanszírozni, ha ez annak végrehajtásához elengedhetetlenül szükségesnek bizonyul.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső fellépések teljes körű finanszírozásának részletes szabályaira vonatkozóan.
193. cikk
A külső fellépések keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó szabályok
A közvetett irányítás keretében, a 185. cikkben említett szervezetek által alkalmazandó, vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárásokat a Bizottság és e szervezetek között megkötött megállapodásokban kell rögzíteni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közvetett irányítás esetében alkalmazandó, vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárások részletes szabályaira vonatkozóan.
5. FEJEZET
Az elszámolások ellenőrzése
194. cikk
A külső fellépések uniós ellenőrzése
Minden, a Bizottság és a 185. cikkben említett szervezetek valamelyike közötti megállapodásnak, vagy vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásnak, vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatnak kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket kell megjelölnie minden - az uniós forrásokból részesülő - kivitelező és alvállalkozó feletti, a dokumentumok alapján és a helyszínen történő ellenőrzési hatáskör gyakorlására.
V. CÍM
EURÓPAI HIVATALOK
195. cikk
Az európai hivatalok
(1) E cím alkalmazásában az „európai hivatalok” meghatározott horizontális feladatok teljesítésére, egy vagy több intézmény által létrehozott igazgatási szervezetek.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az európai hivataloknak és az intézmények európai hivatalokhoz rendelt küldöttségeinek hatáskörével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
(2) E címet az OLAF működésére is alkalmazni kell, a 198., 199. és 200. cikk kivételével.
(3) Az európai hivatalok működésére az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.
196. cikk
Az európai hivatalokra vonatkozó előirányzatok
(1) Az egyes európai hivatalokra vonatkozó előirányzatokat, amelyek teljes összege a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakaszán belül külön költségvetési tételben jelenik meg, részletesen annak a szakasznak a melléklete határozza meg.
A melléklet bevételi és kiadási kimutatás formáját ölti, a költségvetés szakaszaival azonos módon tovább bontva.
Az e mellékletben megjelenített előirányzatok valamennyi európai hivatal minden, feladataiknak az intézmények nevében történő teljesítéséhez szükséges pénzügyi igényét fedezik.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az európai hivataloknak biztosított előirányzatokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve bizonyos feladatok számvitelért felelős tisztviselő általi átruházását, a pénztár- és bankszámlakezelést.
(2) Az egyes európai hivatalok létszámtervét a Bizottság létszámtervéhez kell csatolni.
(3) Az (1) bekezdésben előírt mellékleten belüli átcsoportosításokra vonatkozó döntéseket az érintett európai hivatal igazgatója hozza meg. A Bizottság az ilyen átcsoportosításokról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(4) Az egyes európai hivatalok beszámolói az Unió 141. cikkben említett beszámolóinak szerves részét képezik.
197. cikk
Az európai hivatalok engedélyezésre jogosult tisztviselői
Az egyes európai hivatalok számára a mellékletben megjelenített előirányzatok tekintetében a Bizottság az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört az érintett európai hivatal igazgatójára ruházza át, a 66. cikkel összhangban.
198. cikk
Az európai hivatalok elszámolásai
(1) Minden intézményközi európai hivatal analitikus elszámolást készít kiadásairól, lehetővé téve az egyes intézményeknek nyújtott szolgáltatásai részarányának meghatározását. Az érintett európai hivatal igazgatója - az igazgatási bizottság jóváhagyása után - elfogadja a számviteli rendszer alapjául szolgáló kritériumokat.
(2) Azon meghatározott költségvetési tételre vonatkozó megjegyzések, amelyen az egyes intézményközi európai hivatalok teljes előirányzatait megjelenítik, bemutatják a hivatal által az egyes intézményeknek nyújtott szolgáltatások költségének becsült értékét. Ez az (1) bekezdésben előírt analitikus elszámolásokon alapul.
(3) Az egyes intézményközi európai hivatalok értesítik az érintett intézményeket az analitikus nyilvántartás eredményéről.
199. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskör átruházása az intézményközi európai hivatalokra
(1) Minden intézmény átruházhat engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört egy intézményközi európai hivatal igazgatójára a saját szakaszában megjelenő előirányzatokkal való gazdálkodás céljából; a hatáskör átruházásának korlátait és feltételeit az adott intézmény határozza meg.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskör valamely intézményközi európai hivatal igazgatójára való átruházásának részletes szabályaira vonatkozóan.
(2) A Bizottság belső ellenőre az első rész IV. címének 9. fejezetében megállapított valamennyi felelősséget gyakorolja.
200. cikk
Harmadik félnek nyújtott szolgáltatások
Amennyiben egy európai hivatal megbízása visszterhes szolgáltatások harmadik félnek történő nyújtására is kiterjed, úgy az igazgatási bizottság jóváhagyása után a hivatal igazgatója megállapítja az arra vonatkozó különös rendelkezéseket, hogy e szolgáltatásokat hogyan teljesítsék, és a vonatkozó elszámolásokat hogyan vezessék.
VI. CÍM
IGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK
201. cikk
Általános rendelkezések
(1) Az igazgatási előirányzatokra az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az igazgatási előirányzatok és bérleti garanciák alkalmazási körével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.
202. cikk
Kötelezettségvállalások
(1) A rendszeres igazgatási kiadásokat minden év október 15-től előre le lehet kötni a következő pénzügyi évre meghatározott előirányzatok terhére. Az ilyen kötelezettségvállalások azonban nem haladhatják meg az Európai Parlament és a Tanács által a szóban forgó költségvetési sorra a folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatok egynegyedét. A kötelezettségvállalások nem vonatkozhatnak olyan új típusú kiadásokra, amelyeket az előző szabályszerűen elfogadott költségvetésben elvben még nem hagytak jóvá.
(2) A jogi vagy szerződéses rendelkezések szerint előre fizetendő kiadások - például bérleti díjak - december 1-jétől a következő pénzügyi év előirányzatainak terhére kifizethetők. Ebben az esetben az (1) bekezdésben említett korlát nem alkalmazandó.
203. cikk
Az igazgatási előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések
(1) Az igazgatási előirányzatok nem differenciált előirányzatok.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az egyes igazgatási előirányzatokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve az épületekkel és az intézmények személyzetének kifizetett előlegekkel kapcsolatos előirányzatokat.
(2) A pénzügyi évet - akár a helyi gyakorlattal összhangban, akár a berendezések beszerzése kapcsán - meghaladó időszakra kiterjedő szerződésekből eredő igazgatási kiadásokat azon pénzügyi év költségvetésében kell elszámolni, amelyben azokat teljesítik.
(3) Az egyes intézmények minden év június 1-jéig az ingatlanpolitikájukról szóló munkadokumentumot nyújtanak be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amely tartalmazza a következő információkat:
a)
a vonatkozó költségvetési sorokon található előirányzatok által lefedett kiadások és összterület valamennyi épület esetében;
b)
a területre és a helyszínekre vonatkozó általános programozás várható alakulása az elkövetkezendő években, a már meghatározott, tervezés alatt álló ingatlanprojekt bemutatásával;
c)
a (4) és (5) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz korábban benyújtott, az előző év munkadokumentumaiban nem szereplő új ingatlanprojektek végrehajtásával kapcsolatos végleges feltételek és költségek, valamint lényeges információk;
(4) A költségvetésre várhatóan jelentős pénzügyi kihatással lévő ingatlanprojektek esetében az intézmények a lehető leghamarabb - ingatlanszerződések esetében a helyi piac felmérése előtt, építési munkálatok esetében pedig az ajánlati felhívás megjelenése előtt - tájékoztatják az Európai Parlamentet és a Tanácsot a szükséges építési területről és az előzetes tervezésről.
(5) A költségvetésre várhatóan jelentős pénzügyi kihatással lévő ingatlanprojektek esetében az intézmények a szerződések megkötése előtt előterjesztik az ingatlanprojektet, részletezve annak becsült költségeit és finanszírozását, valamint közölve a tervek szerint alkalmazásra kerülő szerződéstervezetek listáját, és kérik az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyását. Az intézmény kérésére az ingatlanprojekttel kapcsolatban benyújtott dokumentumokat bizalmasan kezelik.
A vis maior eseteket kivéve az Európai Parlament és a Tanács az ingatlanprojektre vonatkozó javaslatot az attól az időponttól számított négy héten belül vitatja meg, amikor a két intézmény azt megkapta.
A négyhetes időszak leteltével az ingatlanprojektre vonatkozó javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács ezen időszak alatt nem hoz ellenkező értelmű döntést.
Amennyiben az Európai Parlament és/vagy a Tanács a négyhetes időszak alatt kellően megalapozott aggályokat fogalmaz meg, az időszakot - egy alkalommal - további két héttel meghosszabbítják.
Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az ingatlanprojektre vonatkozó javaslat ellen dönt, az érintett intézmény visszavonja a javaslatát, de újabbat nyújthat be.
(6) Vis maior esetén a (4) bekezdésben meghatározott információkat az ingatlanprojekttel együtt is be lehet nyújtani. Az Európai Parlament és a Tanács az ingatlanprojektre vonatkozó javaslatot az attól az időponttól számított két héten belül vitatja meg, amikor a két intézmény azt megkapta. A kéthetes időszak leteltével az ingatlanprojektre vonatkozó javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni, amennyiben az Európai Parlament és/vagy a Tanács ezen időszak alatt nem hoz ellenkező értelmű döntést.
(7) A költségvetés szempontjából jelentős pénzügyi hatással járó ingatlanprojektek a következők:
i.
minden telekvásárlás;
ii.
a 3 000 000 EUR-t meghaladó összegű épületvásárlások és -eladások, szerkezeti felújítások és építkezések vagy ezek egyidejű ötvözésével megvalósuló projektek;
iii.
minden, a ii. pont alá nem tartozó, évente legalább 750 000 EUR-s kiadással járó új ingatlanszerződés (beleértve a haszonélvezeti jogot, a hosszú távú bérletet és a meglévő ingatlanszerződések kedvezőtlenebb feltételek melletti megújítását is);
iv.
meglévő ingatlanszerződések (köztük a haszonélvezeti jog és a hosszú távú bérlet) évente legalább 3 000 000 EUR-s kiadással járó, azonos vagy kedvezőbb feltételek melletti meghosszabbítása vagy megújítása.
Ez a bekezdés az intézményközi jellegű ingatlanprojektekre és az uniós küldöttségekre is alkalmazandó.
(8) A 17. cikk sérelme nélkül az ingatlanvásárlási projektek az Európai Parlament és a Tanács előzetes jóváhagyásának függvényében kölcsönből is finanszírozhatók.
A kölcsönt a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban és az Unió pénzügyi érdekeinek kellő tiszteletben tartása mellett kell felvenni és visszafizetni.
Amennyiben az intézmény a vásárlást kölcsönből javasolja finanszírozni, az érintett intézmény által az előzetes jóváhagyás iránti kérelemmel együtt benyújtandó pénzügyi tervnek tartalmaznia kell különösen a maximális finanszírozási szintet, a finanszírozási időszakot, a finanszírozás módját, a finanszírozás feltételeit és a más típusú szerződéses megállapodásokhoz képest elérhető megtakarításokat.
Az Európai Parlament és a Tanács az előzetes jóváhagyás iránti kérelmet a kérelem ezen intézményekhez való beérkezését követő négy héten belül megvitatja; ez az időtartam - egy alkalommal - két héttel meghosszabbítható. A kölcsön révén történő vásárlást elutasítottnak kell tekinteni, ha ahhoz az Európai Parlament és a Tanács az említett határidőn belül nem adta kifejezett jóváhagyását.
VII. CÍM
SZAKÉRTŐK
204. cikk
Javadalmazott külső szakértők
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a javadalmazott külső szakértőkkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve az intézmények munkáját a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázatok, projektek és pályázatok értékelése terén szakértőként segítő, valamint különleges esetekben véleményt nyilvánító és tanácsot adó javadalmazott külső szakértőként tevékenykedő természetes személyek speciális kiválasztási eljárásait.
E szakértők javadalmazása előre bejelentett fix összeg alapján történik, kiválasztásuk alapját pedig szakmai kompetenciájuk jelenti. A kiválasztás a megkülönböztetés-mentesség, az egyenlő bánásmód és az összeférhetetlenség tilalma alapelvével összhangban lévő kiválasztási kritériumok alapján történik.
HARMADIK RÉSZ
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
205. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A 175. cikk (1) bekezdésében említett azon alapok tekintetében, amelyek alap-jogiaktusát 2013. január 1. előtt hatályon kívül helyezik, a 178. cikk alkalmazásában visszavont előirányzatokat újra rendelkezésre lehet bocsátani egy nyilvánvalóan kizárólag a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy olyan vis maior esetében, amely az ezen alapok által támogatott műveletek végrehajtására komoly következményekkel bír.
(2) Az 1260/1999/EK, 1290/2005/EK, 1080/2006/EK, 1081/2006/EK, 1083/2006/EK, 1084/2006/EK és 1198/2006/EK rendeletben említett operatív kiadásokat érintő azon előirányzatok átcsoportosítását illetően, amelyekkel kapcsolatban a fennálló uniós kötelezettségvállalások pénzügyi rendezése érdekében a segítségnyújtás lezárásáig még végre kell hajtani az uniós kifizetéseket, a Bizottság a címek között átcsoportosítást végezhet, feltéve hogy a szóban forgó előirányzatok ugyanazt a célkitűzést szolgálják, vagy uniós kezdeményezésekhez vagy technikai segítségnyújtáshoz és innovációs intézkedésekhez kapcsolódnak, és ugyanilyen jellegű intézkedésekre csoportosítják át őket.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az átmeneti rendelkezésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan, ideértve a garanciaszámla felszámolását, valamint a küszöbértékek és az összegek frissítését.
206. cikk
Az Európai Parlament és a Tanács információkérése
Az Európai Parlament és a Tanács jogosult a hatáskörükbe tartozó költségvetési ügyekkel kapcsolatos információk vagy felvilágosítás megszerzésére.
207. cikk
Küszöbértékek és összegek
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően - a 118. cikk sérelme nélkül - felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e rendeletben rögzített küszöbértékekre és összegekre vonatkozóan.
208. cikk
Az EUMSZ és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott szervek költségvetési keretrendelete
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében költségvetési keretrendeletet fogadjon el az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező azon szervekre vonatkozóan, amelyek hozzájárulásokat kapnak az uniós költségvetés terhére.
Ez a költségvetési keretrendelet az e rendeletben meghatározott alapelveken és szabályokon alapul.
E szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el a költségvetési keretrendelettől, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervek költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól a Tanács ajánlására az Európai Parlament ad mentesítést. Az (1) bekezdésben említett szervek teljes körűen együttműködnek a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben - többek között a vonatkozó szervek ülésein való részvétel révén - rendelkezésükre bocsátanak minden további szükséges információt.
(3) A Bizottság belső ellenőre ugyanolyan hatáskört gyakorol az (1) bekezdésben említett szervek felett, mint a Bizottság tekintetében.
(4) A Bizottság végleges beszámolójában való konszolidálás előtt független külső ellenőr ellenőrzi, hogy az (1) bekezdésben említett szervek éves beszámolói megfelelően tükrözik-e a szerv bevételeiket, kiadásaikat és pénzügyi helyzetüket. Amennyiben az (1) bekezdésben említett alap-jogiaktus másként nem rendelkezik, a Számvevőszék az EUMSZ 287. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírásokkal összhangban minden egyes szervről éves különjelentést készít. E jelentés elkészítésekor a Számvevőszék figyelembe veszi a független külső ellenőr által végzett ellenőrzési tevékenységet és az ellenőr észrevételei nyomán tett intézkedéseket.
209. cikk
Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára
Az alap-jogiaktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező és a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek elfogadják saját pénzügyi szabályaikat.
E szabályok magukban foglalják az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket meghatározó, és az 60. cikken alapuló költségvetésirendelet-mintát fogadjon el.
E szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el a költségvetésirendelet-mintától, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával.
210. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A Bizottság az 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 71., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 94., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 189., 190., 191., 192., 193., 195., 196., 199., 201, 203., 204., 205., 207., 208., és 209. cikkben említett felhatalmazást az EUMSZ 312. cikkében említett, 2013 utáni első többéves pénzügyi keret végéig kapja. A Bizottság legkésőbb két évvel a 2013 utáni első többéves pénzügyi keret vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a következő többéves pénzügyi keretekkel azonos időtartamra, amennyiben a megfelelő többéves pénzügyi keret érvényességének vége előtt legkésőbb három hónappal az Európai Parlament vagy a Tanács nem emel kifogást e meghosszabbítás ellen.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 189., 190., 191., 192., 193., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 207., 208. és 209. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 189., 190., 191., 192., 193., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 207., 208. és 209. cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament és a Tanács a jogi aktusról való értesítését követő két hónapos időtartamon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.
211. cikk
Felülvizsgálat
E rendeletet szükség esetén bármikor, de a 2013 utáni első többéves pénzügyi keret vége előtt legkésőbb két évvel mindenképpen felülvizsgálatnak kell alávetni.
A felülvizsgálatnak többek között ki kell terjednie az első rész VIII. címe rendelkezéseinek végrehajtására.
212. cikk
Hatályvesztés
Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 2013. január 1-jétől az alábbiak kivételével hatályát veszti:
(a)
az 53- 57. cikk továbbra is alkalmazandó a 2013. december 31. előtt tett valamennyi kötelezettségvállalás vonatkozásában;
(b)
a 166. cikk (3) bekezdésének a) pontja továbbra is alkalmazandó a 2012. december 31. előtt tett valamennyi kötelezettségvállalás vonatkozásában; és
(c)
a 166. cikk (3) bekezdésének b) pontja továbbra is alkalmazandó a 2013. január 1. és 2013. december 31. között tett kötelezettségvállalások vonatkozásában.
Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet Első részének VI. címe továbbra is alkalmazandó a 2012. évi vagy - amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveire tekintettel így határoz - az azt megelőző évekre vonatkozó költségvetés keretében tett globális kötelezettségvállalásokkal összefüggésben 2013. december 31. előtt aláírt vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások, illetve azon, vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatok vonatkozásában, amelyekről 2013. december 31. előtt megtörténik az értesítés.
A hatályát vesztett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni, és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.
213. cikk
Az EKSZ-re vonatkozó felülvizsgálat
Az EKSZ, illetve az uniós küldöttségek különleges jellegének, továbbá adott esetben az EKSZ megfelelő pénzgazdálkodási képességének kellő figyelembevételével a 68. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdését, valamint a 98. cikk (2) bekezdésének második bekezdését 2013-ban felülvizsgálják.
214. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
A rendelet az alábbiak kivételével 2013. január 1-jétől alkalmazandó:
(a)
Az 58-63. cikk kizárólag a 2014. január 1-jétől tett kötelezettségvállalásokra alkalmazandó.
(b)
A 50. cikk (1) bekezdése második albekezdésének ba) pontja, valamint a 82., a 139. és a 140. cikk 2014. január 1-jétől alkalmazandó.
(c)
A 177., 179. és 210. cikk 2012. október 27-től alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Strasbourgban, 2012. október 25-én.