РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 24 септември 2013 година
относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции (преработен текст)
(ЕЦБ/2013/34)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 63/2002 на Европейската централна банка от 20 декември 2001 г. относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции по депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия (ЕЦБ/2001/18) (2) е изменян съществено. Тъй като предстоят още изменения, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (3), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
За изпълнението на своите задачи Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) изисква изготвянето на статистика на лихвените проценти, прилагани от паричнo-финансовите институции (ПФИ), с изключение на централните банки и фондовете на паричния пазар (ФПП), по депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия, чиято основна цел е да се представи на Европейската централна банка (ЕЦБ) изчерпателна, подробна и координирана картина за статистиката, показваща нивото на лихвените проценти, прилагани от тези институции, и как те се променят във времето. Тези лихвени проценти са завършващата връзка в трансмисионния механизъм на паричната политика в резултат от промените в официалните лихвени проценти и по тази причина представляват необходимо предварително условие за достоверен анализ на динамиката в паричния сектор в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“). Същевременно информацията за промените на лихвените проценти е необходима на ЕСЦБ за подпомагане плавното провеждане от компетентните органи на политиките, свързани с пруденциалния надзор върху кредитните институции и стабилността на финансовата система.
(3)
В съответствие с Договора за функционирането на Европейския съюз и съгласно условията, предвидени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнение на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи предвидени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(4)
Член 5.1 от Устава на ЕСЦБ изисква ЕЦБ, подпомагана от националните централни банки (НЦБ), да събира необходимата статистическа информация от компетентните национални власти или пряко от стопанските субекти с цел осъществяването на задачите на ЕСЦБ. Член 5.2 от Устава на ЕСЦБ предвижда, че националните централни банки осъществяват, доколкото това е възможно, задачите, описани в член 5.1.
(5)
Може да се окаже необходимо, а и да намали разходите по отчитането, НЦБ да събират от действителната съвкупност от отчетни единици необходимата статистическа информация за изпълнение изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност като част от по-широкообхватна рамка за статистическа отчетност, която НЦБ установяват съгласно своите отговорности в съответствие с правото на Съюза или националното право, или установената практика и която обслужва други статистически цели, при условие че изпълнението на изискванията за статистическа отчетност на ЕЦБ не е застрашено. За да се поощри прозрачността, в тези случаи е уместно отчетните единици да бъдат информирани, че данните се събират за изпълнението на други статистически цели. В определени случаи ЕЦБ може да разчита на статистическа информация, събирана за такива други цели, за изпълнение на изискванията ѝ.
(6)
След приемането на Регламент (ЕО) № 63/2002 (ЕЦБ/2001/18) имаше подобрения в отчетната схема за лихвени проценти по кредити на домакинства и нефинансови предприятия и на методите за подбор на действителната съвкупност от отчетни единици и поради това те следва да бъдат взети предвид в инструкциите за извадки и изискванията за статистическа отчетност.
(7)
Необходимо е също да се даде възможност на ЕЦБ да предоставя аналитична и статистическа подкрепа на Европейския съвет за системен риск в съответствие с Регламент (ЕС) № 1096/2010 на Съвета от 17 ноември 2010 г. за възлагане на Европейската централна банка на специфични задачи, свързани с дейността на Европейския съвет за системен риск (4).
(8)
Член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици, която е част от общата съвкупност от отчетни единици, и да минимизира съответните разходи по отчитането. С оглед на характерните особености на сектора на ПФИ във всяка една от държавите членки от еврозоната, окончателното решение относно метода за избора по отношение на действителната съвкупност от отчетни единици се предоставя на НЦБ. Целта е да се намалят разходите по отчитането, като същевременно се осигурят висококачествени статистически данни. Член 5, параграф 1 предвижда възможността ЕЦБ да приема регламенти за дефинирането и налагането на своите изисквания за статистическа отчетност към действителната съвкупност от отчетни единици от държавите членки от еврозоната. Член 6, параграф 4 предвижда, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да бъде упражнявано правото да се проверява или да се извършва принудително събиране на статистическа информация.
(9)
Член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда държавите членки сами да се организират в областта на статистиката и изцяло да си сътрудничат с ЕСЦБ, за да гарантират изпълнението на задълженията, произтичащи от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(10)
Въпреки че се признава, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не дават никакви права и не налагат никакви задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистически данни, необходими за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическо отчитане, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(11)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, както са установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(12)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
термините „отчетни единици“ и „резидент“ имат същите значения, както са дефинирани в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
2.
„домакинства“ означава сектор „Домакинства“ и сектор „Нетърговски организации, обслужващи домакинствата“ (S.14 и S.15 комбинирано), както са изложени в преразгледаната Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установена от Регламент (ЕС) № 549/2013;
3.
„нефинансови предприятия“ означава сектор „Нефинансови предприятия“ (S.11), както е изложен в ЕСС 2010;
4.
„парично-финансова институция (ПФИ)“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2013/33) (5);
5.
„статистика на лихвените проценти на ПФИ“ означава статистика, отнасяща се до лихвените проценти, които се прилагат от резидентни ПФИ, с изключение на централните банки и ФПП, към деноминираните в евро депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия резиденти в държавите членки от еврозоната. „Статистика на лихвените проценти на ПФИ“ включва съответни обеми по нов бизнес от деноминирани в евро депозити и кредити, както и обеми от предоговорени кредити по нов бизнес;
6.
„фондове на паричния пазар“ (ФПП) има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕC) № 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2008/32) (6);
7.
„обща съвкупност от отчетни единици“ означава резидентни ПФИ, с изключение на централните банки и ФПП, които приемат деноминирани в евро депозити от и/или отпускат деноминирани в евро кредити на домакинства и/или нефинансови предприятия резиденти в държавите членки от еврозоната;
8.
„институция от „опашката“ означава малка ПФИ, с изключение на централна банка или ФПП, на която е била предоставена дерогация съгласно член 4.
Член 2
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от резидентни ПФИ, с изключение на централните банки и ФПП, взети от общата съвкупност от отчетни единици и избрани от НЦБ. НЦБ избират действителната съвкупност от отчетни единици чрез пълно статистическо преброяване или чрез извадка.
2. В случай на извадка НЦБ разделят общата съвкупност от отчетни единици в хомогенни подгрупи и тогава избират действителната съвкупност от отчетни единици на случаен принцип от всяка подгрупа или избират най-големите институции във всяка подгрупа.
3. При избор със случайна извадка минималният размер на националната извадка трябва да бъде такъв, че максималната стандартна грешка да не надвишава средно 10 базисни пункта при доверителен интервал от 90 %. Когато са избрани най-големите институции, минималният размер на националната извадка отговаря на подобно равнище на мярка за качество въз основа на функция от изчислената средна абсолютна стойност на грешките.
4. НЦБ също прилагат формулите и критериите за избора на действителната съвкупност от отчетни единици, изложени в Насоки ЕЦБ/2007/9 от 1 август 2007 г. относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (7).
5. Всяка НЦБ уведомява своите резидентни отчетни единици за техните изисквания за статистическа отчетност, следвайки националните процедури.
6. Управителният съвет е оправомощен да проверява спазването на настоящия член.
Член 3
Изисквания за статистическа отчетност
1. За целите на редовното изготвяне на статистика на лихвените проценти на ПФИ действителната съвкупност от отчетни единици предоставя ежемесечно статистическа информация по нов бизнес и по салда на НЦБ на държавата членка, на която отчетната единица е резидент. Изискваната статистическа информация е уточнена в приложение I.
2. НЦБ дефинират и прилагат правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици в съответствие с националните изисквания. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнение на минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизиите, предвидени в параграф 3.
3. Изискваната статистическа информация се отчита в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение II.
4. НЦБ предоставят на ЕЦБ обобщената месечна статистическа информация за страната до приключването на 19-ия работен ден на месеца след края на отчетния месец.
5. ЕЦБ може да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в настоящия регламент, в съответствие с Решение ЕЦБ/2010/10 от 19 август 2010 г. относно неизпълнението на изискванията за статистическа отчетност (8).
Член 4
Дерогации
1. Когато отчетните единици се избират чрез пълно статистическо преброяване, НЦБ могат да предоставят на малки ПФИ, с изключение на централните банки и ФПП, дерогации относно честотата за отчитане, при условие че общият дял на тези отчетни единици в националния баланс на ПФИ по отношение на салда, изчислен в съответствие с Регламент (ЕC) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), не надхвърля 5 %. Вместо на месечна база, институциите от „опашката“ могат да отчитат статистически данни за лихвените проценти на ПФИ на тримесечие.
2. НЦБ проверяват изпълнението на условията, изложени в параграф 1, годишно и своевременно, за да предоставят или оттеглят, ако е необходимо, дадена дерогация с действие от началото на всяка година.
3. Институциите от „опашката“ могат да изберат да не се ползват от дерогациите и вместо това да изпълняват пълните изисквания за статистическа отчетност.
4. За определянето на брутната стойност на обхват от 100 % НЦБ могат да изберат процедурата за пренасяне на отчетените данни в липсващите периоди чрез прилагане на подходящи техники за статистически оценки, за да се вземат предвид тенденции в данните или сезонни модели. НЦБ наблюдават броя на институциите от „опашката“ на годишна база.
Член 5
Проверка и принудително събиране на информация
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят в съответствие с настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално НЦБ упражняват това право, когато дадена отчетна единица не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, изложени в приложение II.
Член 6
Първо отчитане
Първото отчитане съгласно настоящия регламент започва с данни за декември 2014 година.
Член 7
Отмяна
1. Регламент (ЕС) № 63/2002 (ЕЦБ/2001/18) се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение IV.
Член 8
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 24 септември 2013 година.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1072/2013/EU RENDELETE
(2013. szeptember 24.)
a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (átdolgozás)
(EKB/2013/34)
AZ EURÓPAI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1)
A monetáris pénzügyi intézmények által háztartások és nem pénzügyi társaságok betéteire és kölcsöneire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK európai központi banki rendelet (2) (EKB/2001/18) jelentősen módosult. Mivel különösen az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) tekintettel további módosításokra kerül sor, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.
(2)
A Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”), feladatainak teljesítéséhez előírja a monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) - a központi bankok és a pénzpiaci alapok „PPA-k” kivételével - által a háztartások és nem pénzügyi társaságok betéteire és kölcsöneire alkalmazott kamatlábairól szóló statisztikák készítését, amelyek fő célja, hogy az Európai Központi Banknak („EKB”) átfogó, részletes és harmonizált statisztikai képet biztosítsanak az ezen intézmények által alkalmazott kamatlábak szintjéről és azok változásairól az idők folyamán. E kamatlábak biztosítják az utolsó kapcsolatot a hivatalos kamatlábakban bekövetkező változásokból fakadó monetáris politika átvitelét szolgáló mechanizmusban, és így elengedhetetlen előfeltételei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: az euroövezeti tagállamok) monetáris fejlődésének megbízható elemezésének. Ugyanakkor a KBER-nek szüksége van a kamatlábak alakulására vonatkozó adatokra ahhoz, hogy hozzájáruljon az illetékes hatóságok, a hitelintézetek prudenciális felügyeletét és a pénzügyi rendszer stabilitását illető politikájának zökkenőmentes folytatásához.
(3)
Az EKB számára előírás - az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseinek valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) meghatározott feltételeknek megfelelően -, hogy rendeleteket alkosson a KBER-nek az Alapokmányban meghatározott, bizonyos esetekben pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (4) bekezdésében említett, a Tanács által elfogadott rendelkezésekben megállapított feladatainak végrehajtásához szükséges mértékben.
(4)
A KBER Alapokmányának 5.1. cikke előírja az EKB számára, hogy a nemzeti központi bankok („NKB-k”) segítségével gyűjtse be a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől. A KBER Alapokmányának 5.2. cikke úgy rendelkezik, hogy az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat a lehetséges mértékben az NKB-k hajtják végre.
(5)
Szükséges lehet - és ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet -, hogy a tényleges adatszolgáltatóktól az NBK-k gyűjtsék be az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat, annak a szélesebb körű statisztikai adatszolgáltatási keretnek a részeként, amelyet az NKB-k saját felelősségi körükben alakítanak ki az uniós vagy nemzeti jog, illetve a fennálló gyakorlat szerint, és amely egyéb statisztikai célokat szolgál, feltéve, hogy az EKB statisztikai jelentéstételi követelményeinek teljesítését nem veszélyezteti. Az átláthatóság elősegítése érdekében ezekben az esetekben helyénvaló az adatszolgáltatók arról történő értesítése, hogy az adatgyűjtésre egyéb statisztikai célok teljesítése érdekében van szükség. Meghatározott esetekben az EKB ezen követelmények teljesítése érdekében az egyéb ilyen célokból gyűjtött statisztikai adatokra is támaszkodhat.
(6)
A 63/2002/EK rendelet (EKB/2001/18) elfogadása óta már javítottak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok kölcsöneire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás rendszerén, valamint a tényleges adatszolgáltatók kiválasztására vonatkozó módszeren, így ezeket a mintavételi útmutatások valamint a statisztikai adatszolgáltatási követelmények körében figyelembe kell venni.
(7)
Szükséges továbbá, hogy az EKB elemzési és statisztikai támogatást nyújthasson az Európai Rendszerkockázati Testületnek, összhangban az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU tanácsi rendelettel (4).
(8)
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói körön belül határozza meg a tényleges adatszolgáltatókat és csökkentse minimálisra a szóban forgó adatszolgáltatási terhet. Az egyes euroövezeti tagállamok MPI szektorainak jellemzőire tekintettel a tényleges adatszolgáltatók kiválasztásának módszerére vonatkozó végső döntés az NKB-kra hárul. A cél az adatszolgáltatási teher csökkentése, a magas színvonalú statisztikák biztosítása mellett. Az 5. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB a statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek meghatározása érdekében rendeleteket alkothat, és azok benyújtására kötelezheti az euroövezeti tagállamok tényleges adatszolgáltatóit. A 6. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB olyan rendeleteket alkothat, amelyek meghatározzák a statisztikai adatok kötelező begyűjtésének ellenőrzésére vagy elvégzésére vonatkozó jog gyakorlásának feltételeit.
(9)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok maguk szervezik meg statisztikai adatszolgáltatást, és teljes mértékben együttműködnek a KBER-rel a KBER Alapokmányának 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.
(10)
Annak elismerése mellett, hogy az EKB által a KBER Alapokmányának 34.1. cikke alapján elfogadott rendeletek azon tagállamokra, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: az euroövezeten kívüli tagállamok) nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és az euroövezeten kívüli tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése arra a tényre hivatkozik, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet az euroövezeten kívüli tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint a statisztika területén időben meg kell tenniük az előkészületeket arra, hogy euroövezeti tagállamokká válhassanak.
(11)
A bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó elvárásokat a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében meghatározottak szerint kell alkalmazni.
(12)
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
az „adatszolgáltatók” és a „rezidens” fogalommeghatározása megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározottakkal;
2.
a „háztartások” az 549/2013/EU rendelet által meghatározott, a számlák átdolgozott európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltak szerint a háztartások szektorát valamint a háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektorát jelenti (S.14 és az S.15 összevontan);
3.
a „nem pénzügyi vállalatok” jelentése az ESA 2010-ben meghatározottak szerint megegyezik a nem pénzügyi vállalatok (S.11) szektorával;
4.
a „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI) fogalommeghatározása megegyezik a monetáris-pénzügyi intézmények szektorának mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (5) (EKB/2013/33) 1. cikkében meghatározottakkal;
5.
az „MPI kamatláb statisztika” a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által az euroövezeti tagállamokban rezidens MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - euro-betéteire és -kölcsöneire alkalmazott kamatlábakkal kapcsolatos statisztika. Az „MPI-k kamatláb statisztikák” magukban foglalják az euróban kifejezett betétek és kölcsönök szerződésének nagyságrendjét, valamint az újratárgyalt hitelekre vonatkozó új szerződések nagyságrendjét;
6.
a „pénzpiaci alapok” (PPA-k) jelentése megegyezik a 1071/2013/EU rendelet (6) (EKB/2008/32) 1. cikkében meghatározottakkal;
7.
a „referencia-adatszolgáltatók” azok a MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével -, amelyek az euroövezeti tagállamokban rezidens háztartásoktól és/vagy nem pénzügyi vállalatoktól euro-betéteket fogadnak el, és/vagy azoknak euro-kölcsönöket nyújtanak;
8.
a „kisebb csoporthoz tartozó intézmény” az olyan kisebb MPI amely nem központi bank, illetve nem olyan MPI, amely a 4. cikkben foglaltak szerinti eltéréssel rendelkezik.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatók
(1) A tényleges adatszolgáltatók az NKB-k által kiválasztott, a referencia adatszolgáltatók közül kiemelt MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - és egyéb intézmények. Az NKB-k a tényleges adatszolgáltatókat összeírás vagy mintavétel alapján választják ki.
(2) Mintavétel esetén az NKB-k homogén osztályokra bontják a referencia adatszolgáltatókat, majd ezt követően vagy minden egyes osztály vonatkozásában véletlenszerűen kiválasztják a tényleges adatszolgáltatókat, vagy pedig minden osztályban kiválasztják a legnagyobb adatszolgáltatókat.
(3) A véletlenszerű mintavételi módszer alkalmazása esetén a nemzeti minta minimális méretének akkorának kell lennie, hogy a nemzeti szintű legnagyobb véletlen hiba átlagban ne haladja meg a 10 bázispontot a 90 %-os konfidenciaintervallumban. Amennyiben a legnagyobb intézmények kerülnek kiválasztásra, a nemzeti minta minimális méretének hasonló minőségi értéknek kell megfelelnie a hibák becsült abszolút középértékére vonatkozó funkció alapján.
(4) Az NKB-k szintén alkalmazzák a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatásban (7) meghatározott, a tényleges adatszolgáltatók kiválasztására vonatkozó képleteket és kiválasztási követelményeket.
(5) Minden NKB tájékoztatja a rezidens adatszolgáltatóit a nemzeti eljárásokat követő statisztikai adatszolgáltatási követelményekről.
(6) A Kormányzótanács jogosult ellenőrizni az ebben a cikkben foglaltaknak való megfelelést.
3. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) Az MPI-kamatláb statisztikák rendszeres készítése céljából a tényleges adatszolgáltatók az új ügyletekre és a hó végi kintlévőségekre vonatkozóan havonta szolgáltatnak statisztikai adatokat azon tagállam NKB-jának, ahol az adatszolgáltató rezidens. A kötelező statisztikai adatokat részletesen az I. melléklet határozza meg.
(2) Az NKB-k meghatározzák és bevezetik a tényleges adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási rendet, a nemzeti követelményeknek megfelelően. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy ezen adatszolgáltatási rend biztosítsa az előírt statisztikai adatokat, és lehetővé tegye a (3) bekezdésében említett, az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és helyesbítésekre vonatkozó minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
(3) A kötelező statisztikai adatokat a II. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra rögzített minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.
(4) Az NKB-k a havi összesített nemzeti statisztikai adatokat a referenciahónap végét követő 19. munkanap zárásáig nyújtják be az EKB-nak.
(5) Az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják a 2010. augusztus 19-i EKB/2010/10 határozatban foglaltakkal összhangban az e rendeletben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését (8).
4. cikk
Eltérések
(1) Amennyiben az adatszolgáltatókat összeírás alapján választják ki, az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a kis MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - számára a jelentéstétel gyakorisága tekintetében, feltéve, hogy ezen adatszolgáltatóknak az MPI-mérlegtételekhez történő, havi kintlévőségek vonatkozásában kifejezett, a 1071/2013 (EKB/2013/33) rendelet alapján számított összesített hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot. A havi adatszolgáltatás helyett a kisebb csoporthoz tartozó intézmények az MPI-kamatláb statisztikákat negyedéves alapon jelenthetik.
(2) Az NKB-k kellő időben ellenőrzik az (1) bekezdésben maghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely eltérést minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.
(3) A kisebb csoporthoz tartozó intézmények választhatják azt is, hogy nem élnek az elérés lehetőségével, és e helyett eleget tesznek a teljes körű statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek.
(4) Az NKB-k az adatok 100 %-ra való bruttósításának érdekében választhatják az adatoknak a hiányzó időszakokra történő átvitelét a megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében. Az NKB-k kísérik figyelemmel az kisebb csoporthoz tartozó intézmények számát éves alapon.
5. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az NKB-k gyakorolják az e rendelet az alapján a tényleges adatszolgáltatók által kötelezően szolgáltatandó adatok ellenőrizésének a jogát, az EKB-nak az ezen jogok gyakorlására vonatkozó jogosultsága sérelme nélkül. Az NKB-k különösképpen abban az esetben gyakorolják ezen jogokat, amikor az adatszolgáltató nem felel meg a II. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra meghatározott minimumszabályoknak.
6. cikk
Első adatszolgáltatás
Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás a 2014. decemberre vonatkozó adattal kezdődik.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet 2015. január 1-jétől hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó utalásokat az ezen határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok az IV. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendők.
8. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba, és 2015. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződésekkel összhangban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. szeptember 24-én.