РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 май 2014 година
за предоставяне на поисканата от Нидерландия дерогация в съответствие с Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2014) 3103)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2014/291/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, посочени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано посредством обективни критерии, като например в настоящия случай, дълги вегетационни периоди и култури с висока степен на усвояване на азот.
(2)
На 8 декември 2005 г. Комисията прие Решение 2005/880/ЕО (2), с което разреши прилагането при определени условия на оборски тор от тревопасен добитък до 250 kg азот на хектар годишно в стопанства, в които най-малко 70 % от територията е заета от пасища.
(3)
На 5 февруари 2010 г. Комисията прие Решение 2010/65/ЕС (3), с което се изменя Решение 2005/880/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2013 г.
(4)
Предоставената с него дерогация засяга 21 752 стопанства през 2012 г., които обхващат 46 % от общата нетна земеделска площ.
(5)
На 22 януари 2014 г. Нидерландия подаде до Комисията искане за подновяване на дерогацията съгласно точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Нидерландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Нормативните актове на Нидерландия, с които се прилага Директива 91/676/ЕИО, включват стандарти за торенето както по отношение на азота, така и на фосфатите.
(8)
Предоставените от Нидерландия данни за периода 2008-2011 г. сочат увеличение на броя на свинете със 7 %, а на домашните птици - с 8 % спрямо периода 2004-2007 г. Броят на едрия рогат добитък, овцете и козите се е запазил непроменен. Компетентните органи в Нидерландия са определили ограничения за броя на свинете и домашните птици, обвързани с поетия ангажимент, че производството на оборски тор, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, няма да нарасне над нивото от 2002 г. Освен това от януари 2015 г. компетентните органи в Нидерландия следва да предприемат необходимите мерки, така че да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор. Посочените мерки са необходими, за да се гарантира, че прилагането на действащата в момента дерогация няма да доведе до допълнителна интензификация.
(9)
През периода 2008-2011 г. са използвани 344 хиляди тона азот от оборски тор, като се отбелязва лек спад в сравнение с периода 2004-2007 г. Използването на химически азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18 % в сравнение с периода 2004-2007 г. През периода 2008-2011 г. излишъкът от фосфор възлиза на 16 хиляди тона, като се отбелязва спад от 51 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(10)
Климатът в Нидерландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и с относително тесни годишни температурни разлики, което позволява дълъг вегетационен период на тревата - 250 дни годишно.
(11)
Информацията, която органите на Нидерландия са предоставили в контекста на предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, сочи, че дерогацията не е довела до влошаване на качеството на водите. Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г., показва, че в Нидерландия по отношение на подземните води около 88 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 79 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Данните от мониторинга сочат тенденция на спад в концентрацията на нитратите в подземните води в сравнение с предишния период на докладване (2004-2007 г.). По отношение на повърхностните води 98 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 92 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Повечето пунктове за мониторинг на повърхностните води показват непроменена или намаляваща тенденция при концентрацията на нитрати. Годишният излишък от азот и фосфор в почвите бе намален основно чрез намаляване на влагането на оборски и минерални торове поради непрекъснатото намаляване на стандартите за прилагане на азот и фосфор, заложени в програмите за действие на Нидерландия. През отчетния период 2008-2011 г. всички пресни и преходни води са класифицирани като еутрофицирани или хипертрофицирани.
(12)
След като разгледа искането, подадено от Нидерландия на 22 януари 2014 г., и взе предвид програмата за действие, информацията относно качеството на водите и опита, натрупан от предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, както и от дерогациите, действащи в други държави членки, Комисията смята, че условията за предоставяне на дерогация трябва да бъдат променени. Съответно Комисията смята, че в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, може да се разреши използването на оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно. Количеството 250 kg азот на хектар годишно може да бъде разрешено само в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви. Комисията смята, че това няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че се спазват някои строги условия.
(13)
Тези условия включват въвеждане на схеми за наторяване за всяка отделна ферма, документирането на практиките на торене в отчети за наторяването, периодични анализи на почвата, зелена покривка през зимата след отглеждането на царевица, специални разпоредби за разораването на тревните площи, ненаторяване преди разораването на тревните площи, коригиране на торенето с цел отчитане на приноса на бобовите култури, неприлагане на фосфати от изкуствени торове и засилен контрол. С тези условия се цели осигуряването на наторяване в зависимост от нуждите на насажденията и намаляване и предотвратяване на загубите на азот и фосфор във водите.
(14)
Предоставената от Нидерландия информация сочи, че количеството оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и на 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, е обосновано посредством обективни критерии като нетно количество валежи, дълъг вегетационен период и високи добиви на трева с висока степен на усвояване на азот.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО.
(16)
С Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4) се предвижда всеобхватен трансграничен подход по отношение на опазването на водите, организиран около районите на речните басейни, чиято цел е до 2015 г. да се постигне добро състояние на европейските водни обекти. Намаляването на количеството на хранителните вещества е неразделна част от тази цел. Предоставянето на дерогация съгласно настоящото решение не засяга разпоредбите на Директива 2000/60/ЕО и не изключва възможността да са необходими допълнителни мерки, за да се спазят произтичащите от нея задължения.
(17)
С Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (5) се определят общите правила за създаването на Инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност за целите на общностните политики в областта на околната среда и политиките или дейностите, които могат да окажат влияние върху околната среда. Когато е приложимо, пространствената информация, събрана в контекста на посочената дерогация, следва да отговаря на разпоредбите, предвидени в директивата. С цел да се намали административната тежест и да се подобри съгласуваността на данните, когато събира данните, необходими съгласно настоящата дерогация, Нидерландия следва да използва по целесъобразност информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (6),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Нидерландия с писмо от 22 януари 2014 г. с цел да се разреши ежегодното прилагане върху почвата на по-голямо количество оборски тор от тревопасен добитък от предвиденото в приложение III, точка 2, буква а) от Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение:
1.
„пасищно стопанство“ означава всяко стопанство, в което поне 80 % от площта за наторяване е затревена;
2.
„тревопасен добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, кози и коне, магарета, елени и водни биволи;
3.
„селскостопанска земя“ означава теренът, който стопанинът притежава, наел е под аренда или управлява съгласно писмен индивидуален договор и за чието управление носи пряка отговорност.
4.
„трева“ означава постоянно пасище или временно пасище на по-малко от пет години.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните стопанства при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Годишно заявление и поемане на ангажимент
1. Всяка година стопаните, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Торене с оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от тревопасни животни, с което почвата в пасищните стопанства се наторява ежегодно, включително от самите животни, не надвишава количеството оборски тор, съдържащо 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху песъчливи почви в южни и централни части и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, при положение че се спазват условията, предвидени в параграфи 2-9.
2. Общите вложени количества азот и фосфати съответстват на потребностите от хранителни вещества на културите и на доставеното количество от почвата. Общите вложени количества азот и фосфати не надвишават стандартите за максимално прилагане, определени в програмата за действие.
3. Използването на фосфати от химични торове не е разрешено в стопанства, които се ползват от дерогацията съгласно настоящото решение.
4. За всяка селскостопанска земя се води план за наторяване, в който се описва сеитбооборотът на селскостопанската земя и планираното прилагане на оборски тор и други азотни и фосфатни торове. Този план се изготвя в стопанството за всяка календарна година, като през първата година срокът е най-късно до месец юни, а през следващите - месец февруари.
5. Планът за наторяване съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на тора, включително обема на наличните съоръжения за съхранение на оборски тор;
б)
изчисление на произвежданите в стопанството азот (без загубите в помещенията за животните и при складирането на тора) и фосфор от оборски тор;
в)
плана за сеитбооборота, в който трябва да се посочи площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
г)
очакваните потребности на културите от азот и фосфор;
д)
количеството и вида на оборския тор, доставен на изпълнители по договори, който не е използван върху селскостопанската земя;
е)
количеството на внесения оборски тор, използван върху селскостопанската земя;
ж)
изчисление на приноса от минерализация на органични вещества, бобови растения и атмосферни утайки и количество азот, налично в почвата към момента, в който дадената култура започва да го използва в значителна степен;
з)
прилагане на азот и фосфор от оборски тор за всяко поле (парцели от стопанството с еднотипни култури и еднотипна почва);
и)
прилагане на азот чрез химически и други видове торове върху всеки парцел;
й)
изчисления с цел оценяване на съответствието със стандартите за прилагане на азот и фосфор.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на някаква промяна в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
6. За всяка селскостопанска земя се води отчет за наторяването. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
7. В отчета за наторяването се посочва следното:
а)
площта на насажденията;
б)
броя и вида на добитъка;
в)
производството на оборски тор на животно;
г)
внесеното от стопанството количество торове;
д)
изнесеното от стопанството количество оборски тор, както и съответният получател;
8. За всяко пасищно стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, стопанинът приема, че заявлението и отчетът за наторяването могат да бъдат обект на проверка.
9. Във всяко стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, се извършват периодични анализи на съдържанието на азот и фосфор в почвата поне веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от стопанството, като се отчитат сеитбооборотът и почвените характеристики.
Анализът на съдържанието на азот по отношение на минералния азот и на параметрите за оценяване на приноса на азот от минерализация на органични вещества се извършва за всяка хомогенна площ от стопанството след разораване на пасищата.
По отношение на анализа, посочен в първа и втора алинея, се изисква минимум един анализ на пет хектара земя.
10. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Растителна покривка на почвата
1. Стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, затревяват 80 % или повече от площта за наторяване в своите стопанства.
2. Освен това стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, изпълняват следните мерки:
а)
върху песъчливи и льосови почви тревата или другите култури, които осигуряват покривка на почвата през зимата, се засаждат след царевицата, за да се намали потенциала за проникване в почвата;
б)
междинните култури не се орат преди 1 февруари, за да се осигури постоянна растителна покривка на обработваемата площ с цел възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби;
в)
тревата върху песъчливи и льосови почви се оре само през пролетта;
г)
след разораването на тревата върху всички видове почва незабавно се засажда култура с високо потребление на азот, а наторяването се извършва въз основа на анализ на почвеното съдържание по отношение на минералния азот и други параметри, които дават ориентир за оценка на освобождаването на азот от минерализация на органични вещества в почвата; както и
д)
ако сеитбооборотът включва бобови или други растения, които усвояват атмосферния азот, наторяването се намалява съобразно това обстоятелство.
3. Чрез дерогация от буква в) разораването на тревата се разрешава през есента с цел засаждане на цветни луковици.
Член 7
Мерки във връзка с производството на оборски тор
Националните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че производството на оборски тор в национален мащаб, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, да не нарасне над нивата от 2002 г. За целта действието на правата за производство на тор от свине и домашни птици остава в сила за срока на дерогацията съгласно настоящото решение.
Освен това компетентните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че от януари 2015 г. да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор.
Член 8
Мониторинг
1. Във всяка община компетентният орган изготвя и актуализира ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация.
2. На местата за мониторинг, за които е дадена дерогация, се изгражда и поддържа мрежа за мониторинг за вземане на проби от почвените води, потоците и плитките подземни води.
3. Мрежата за мониторинг, която съответства на поне 300 стопанства, на които са дадени индивидуални дерогации, е представителна за всеки вид почва (глинеста, торфена, песъчлива и песъчливо-льосова), практиките за наторяване и сеитбооборота. Съставът на мрежата за мониторинг не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
4. От проучванията и постоянните анализи за съдържанието на хранителни вещества се събира информация за местното земеползване, за сеитбооборота и за селскостопанските практики в стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация. Тази информация може да се използва за изчисляване по зададен модел на степента на проникване на нитрати в почвата и загубите на фосфор от площите, върху които се прилагат до 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасен добитък.
5. Чрез мрежата за мониторинг, която включва плитките подземни води, почвените води, дренажните води и потоците в стопанствата, които спадат към мрежата за мониторинг, се осигурява информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води.
6. Засиленият мониторинг на водите е насочен към селскостопанските водосборове в песъчливи почви.
Член 9
Проверки
1. Компетентният национален орган извършва административни проверки по отношение на всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, с цел оценка на съответствието с максималното количество от 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасни животни в стопанства с най-малко 80 % пасища, както и със стандартите за общото количество прилаган азот и фосфати и с условията за земеползване. Когато при извършената от националните органи проверка бъде установено, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. В зависимост от риска се изготвя програма на инспекциите, които следва да бъдат извършвани с подходяща честота, като се вземат предвид резултатите от проверките от предходните години и резултатите от общите проверки на случаен принцип на законодателството за прилагане на Директива 91/676/ЕИО, както и всякаква информация, която може да сочи несъответствие.
Административните проверки са насочени към най-малко 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация по отношение на земеползването, броя на добитъка и производството на оборски тор.
В най-малко 7 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация съгласно настоящото решение, се извършват инспекции на място по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
1. Всяка година най-късно до месец март компетентните органи представят на Комисията доклад, съдържащ следната информация:
а)
данни за наторяването във всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, в т.ч. информация за добивите и за видовете почва;
б)
тенденции в броя на животните за всяка категория добитък в Нидерландия и в стопанствата, които се ползват от дерогация;
в)
тенденции в производството на оборски тор в национален мащаб от гледна точка на азота и фосфатите в оборския тор;
г)
обобщение на резултатите от проверките, свързани с коефициентите на отделяне за оборски тор от свине и домашни птици на национално равнище;
д)
карти с процента на стопанствата, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всяка община съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
е)
резултатите от мониторинга на водите, в т.ч. информация за тенденциите в качеството на водите за подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху тяхното качество;
ж)
информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води съгласно посоченото в член 8, параграф 5, и резултатите от засиления мониторинг на водите в селскостопанските водосборове в песъчливи почви съгласно посоченото в член 8, параграф 6;
з)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики и резултатите от изчисленията по зададен модел на степента на загуби на нитрати и фосфор от стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
и)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнището на стопанството, както и информация за неспазващите условията стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и инспекциите на място, посочени в член 9.
2. Когато е приложимо, пространствените данни, включени в доклада, отговарят на разпоредбите на Директива 2007/2/ЕО. Когато е целесъобразно, при събирането на необходимите данни Нидерландия използва информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 11
Прилагане
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Кралство Нидерландия.
Съставено в Брюксел на 16 май 2014 година.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. május 16.)
a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Hollandia által kérelmezett eltérés engedélyezéséről
(az értesítés a C(2014) 3103. számú dokumentummal történt)
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(2014/291/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. pontjának harmadik bekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második bekezdésének első mondatában és 2. a) pontjában meghatározottól eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok - jelen esetben a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és jelentős nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
2005. december 8-án a Bizottság elfogadta a 2005/880/EK határozatot (2), amely a legalább 70 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállománytól származó szerves trágya alkalmazását engedélyezte.
(3)
2010. február 5-én a Bizottság elfogadta a 2010/65/EU határozatot (3), amely módosította a 2005/880/EK határozatot, és az eltérést 2013. december 31-ig meghosszabbította.
(4)
Az engedélyezett eltérés a 2012. évben 21 752 gazdaságot érintett, ami a teljes nettó mezőgazdasági terület 46 %-ának felelt meg.
(5)
2014. január 22-én Hollandia a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontjának harmadik bekezdése alapján az eltérés meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.
(6)
Hollandia a 91/676/EGK irányelv 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ország teljes területére kiterjedő cselekvési programot hajt végre.
(7)
A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland jogszabályok tartalmazzák mind a nitrogénre, mind a foszfátra vonatkozó alkalmazási előírásokat.
(8)
A Hollandia által bejelentett adatok alapján a 2008-2011 közötti időszakban a sertésállomány 7 %-kal, a baromfiállomány 8 %-kal nőtt a 2004-2007 közötti időszakhoz képest. A szarvasmarha-, juh- és kecskeállomány mérete változatlan maradt. Az illetékes holland hatóságok korlátozásokat vezettek be a sertés- és baromfiállományra vonatkozóan, és egyúttal garanciát vállaltak arra, hogy a trágyatermelés következtében sem a nitrogén-, sem a foszfortartalom nem emelkedik a 2002-es szint fölé. Emellett 2015 januárjától az illetékes hollandiai hatóságok kötelesek biztosítani, hogy a tejágazatból származó trágyafelesleg megfelelő része feldolgozásra kerüljön. Ezek az intézkedések szükségesek ahhoz, hogy a jelenlegi eltérés alkalmazása ne eredményezze a trágyakiszórás intenzivitásának további növekedését.
(9)
A szerves trágyából származó nitrogén felhasználása 2008-2011 között 344 ezer tonna volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva kismértékű csökkenést jelent. A felhasznált nitrogéntartalmú műtrágya mennyisége 2008-2011 között hektáronként megközelítőleg 18 %-kal csökkent a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva. A foszfortöbblet 2008-2011 között 16 ezer tonna volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz képest 51 %-os csökkenés.
(10)
Az éves szinten egyenletesen eloszló csapadékkal és viszonylag csekély hőmérséklet-ingadozással jellemezhető holland éghajlati viszonyok kedveznek a gyepterületek hosszú, évi 250 nap időtartamú vegetációs időszakának.
(11)
A holland hatóságok által a 2010/65/EU határozattal engedélyezett eltéréssel kapcsolatban benyújtott adatok azt mutatják, hogy az eltérés nem eredményezett vízminőségromlást. A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv végrehajtásáról a 2008-2011 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések alapján elkészített, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés tanúsága szerint Hollandiában a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációját tekintve a monitoringállomások mintegy 88 %-án 50 mg/l alatti, 79 %-án pedig 25 mg/l alatti értékeket mértek. A monitoringadatok szerint a nitrátkoncentráció csökkenő tendenciát mutat a felszín alatti vizekben az előző jelentéstételi időszakhoz (2004-2007) viszonyítva. A felszíni vizek átlagos nitrátkoncentrációja a monitoringállomások 98 %-ának adatai szerint 50 mg/l alatt van; az állomások 92 %-án 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mértek. A felszíni vizeket megfigyelő mérőállomások többségén a nitrátkoncentráció stabil vagy csökkenő trendje mutatkozik. Hollandia sikeresen csökkentette a talaj éves nitrogén- és foszfortöbbletét, elsősorban a kijuttatott szerves trágya és ásványi trágyák mennyiségének a holland cselekvési programokban foglalt, a nitrogénre és a foszfátra vonatkozó alkalmazási előírások folyamatos szigorítása miatti csökkenése következtében. A 2008-2011 közötti jelentéstételi időszakban az édesvizek és az átmeneti vizek kivétel nélkül eutróf vagy hipertróf minősítést kaptak.
(12)
A Bizottság megítélése szerint az eltérés engedélyezési feltételeit a Hollandia által 2014. január 22-én benyújtott kérelem vizsgálata, a holland cselekvési program értékelése, a vízminőségi adatok, valamint a 2010/65/EU határozat által engedélyezett eltérésből és a más tagállamok számára engedélyezett eltérésekből nyert tapasztalatok alapján módosítani kell. A Bizottság ezek alapján arra az álláspontra jutott, hogy az ország déli és középső részén található, a cselekvési program meghatározása szerinti homokos és löszös talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó, az egyéb talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállománytól származó szerves trágya alkalmazása engedélyezhető. A Bizottság szerint ez az eltérés nem gátolja a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek megvalósítását, amennyiben bizonyos szigorú feltételek teljesülnek.
(13)
E feltételek közé tartozik a gazdaságonkénti trágyázási terv létrehozása, a trágyázási gyakorlatok trágyázási naplókban való rögzítése, a rendszeres talajelemzés, a kukorica utáni zöld növénytakaró a téli időszakban, különös szántási előírások alkalmazása, a szántás előtti trágyázás mellőzése, a hüvelyesek jelenlétét figyelembe vevő trágyázás, a műtrágyákból származó foszfátbevitel tilalma és az ellenőrzések szigorítása. Ezen előírások célja a növényi kultúrák igényein alapuló trágyázás biztosítása, valamint a nitrogén és a foszfor vizekbe való távozásának csökkentése és megelőzése.
(14)
A Hollandia által benyújtott információk alapján az ország déli és középső részén található, a cselekvési program meghatározása szerinti homokos és löszös talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban az évente és hektáronként 230 kg nitrogént tartalmazó, az egyéb talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban az évente és hektáronként 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállománytól származó szerves trágya alkalmazását olyan objektív kritériumok indokolják, mint a nagy nettó csapadékmennyiség, a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és a nagy nitrogénfelvétellel párosuló magas fűhozam.
(15)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével.
(16)
A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezet be, amely az úgynevezett vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése szerves része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az eltérésből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé tegye.
(17)
Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) általános szabályokat fektet le egy olyan, az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakítása céljából, amely segíti a döntéshozatalt a Közösség környezetvédelmi politikájában, valamint mindazon további közösségi szakpolitikák és tevékenységek területén, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ezen eltéréssel kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük az irányelv rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Hollandia az ezen eltéréssel kapcsolatban szükséges adatok összegyűjtése során a szükséges körben felhasználja a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság az e határozatban megjelölt feltételek mellett engedélyezi a Hollandia által 2014. január 22-én kelt levélben kérelmezett, a földbe évente bejuttatható, legelő állatállománytól származó szerves trágya tekintetében a 91/676/EGK irányelv III. mellékletének 2. a) pontjában előírt szint növelésére irányuló eltérést.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
1. „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amely trágyázásra alkalmas területének legalább 80 %-a gyepterület;
2. „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juh- és kecskefélék, lovak, szamarak, szarvasok és vízi bivalyok;
3. „gazdálkodási terület”: a mezőgazdasági termelő tulajdonában lévő vagy általa bérelt vagy egyéb egyedi írásos szerződés alapján gondozott terület, amelynek hasznosításáért a mezőgazdasági termelő közvetlenül felel;
4. „gyepterület”: állandó vagy időszakos (e célra öt évnél rövidebb ideig alkalmazott) gyepterület.
3. cikk
Alkalmazási kör
E határozat a legelőgazdaságokra a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott feltételek mellett, egyedi alapon alkalmazandó.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők évente kérelmet nyújtanak be az illetékes hatóságokhoz.
(2) A kérelmező az (1) bekezdésben előírt, évente benyújtandó kérelem benyújtásakor írásban kötelezettséget vállal az 5. és a 6. cikkben előírt feltételek teljesítésére.
5. cikk
Szerves és egyéb trágyák alkalmazása
(1) A (2)-(9) bekezdésben található feltételekre is figyelemmel a legelőgazdaság területén egy évben a földeken felhasznált, a legeltetett állatállományból származó szerves trágya nitrogéntartalma, beleértve a maguk az állatok révén odakerülő trágyát is, nem haladhatja meg az ország déli és középső részén található, a cselekvési program szerinti homokos és löszös talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban a hektáronkénti 230 kg-ot, az egyéb talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban a hektáronkénti 250 kg-ot.
(2) A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatásnak meg kell felelnie az adott növényi kultúra tápanyagigényének, a talajból származó utánpótlást is figyelembe véve. A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatás nem haladhatja meg a cselekvési programban szereplő alkalmazási előírásokban meghatározott maximális értékeket.
(3) Az e határozat szerinti eltérés hatálya alá tartozó gazdaságok területén tilos a műtrágyából származó foszfát használata.
(4) Minden gazdaság területére vonatkozóan trágyázási tervet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a területen alkalmazott vetésforgót, valamint a szerves trágya, illetve az egyéb nitrát- és foszfáttartalmú trágyák tervezett kijuttatását. A tervet az első évben júniustól, a következő években februártól a gazdaság területén hozzáférhetővé kell tenni az adott naptári évre vonatkozóan.
(5) A trágyázási tervnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
az állatállomány nagysága, az istálló- és a tárolási rendszer leírása, kitérve a szervestrágya-tároló űrtartalmára;
b)
a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor kiszámított mennyisége;
c)
a vetésforgó terve, amely meghatározza és vázlatos térképen jelzi a gyepterületek, valamint egyéb növényi kultúrák parcelláinak területét és helyét;
d)
a növénykultúrák várható nitrogén- és foszforigénye;
e)
a vállalkozóknak szállított, a gazdaság területén fel nem használt trágya mennyisége és típusa;
f)
a gazdaság területére behozott és ott felhasznált trágya mennyisége;
g)
a szerves anyagok ásványosodásából, a hüvelyesekből és a levegőből származó hozzájárulás kiszámítása, valamint a talaj nitrogéntartalma, amikor a növényi kultúra jelentős mennyiségben kezdi magába szívni azt;
h)
az egyes földterületekre (a növényi kultúra és a talajtípus tekintetében egynemű mezőgazdasági parcellákon) szerves trágyával kijuttatott nitrogén- és foszformennyiség;
i)
az egyes földterületekre műtrágyával és egyéb trágyázóanyagokkal kijuttatott nitrogénmennyiség;
j)
a nitrogén és a foszfor alkalmazására vonatkozó előírásoknak való megfelelés értékelése céljából végzett számítások.
A terv és a tényleges gyakorlat közötti összhang biztosítása érdekében a tervet a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül felül kell vizsgálni.
(6) Minden gazdaság területét illetően trágyázási naplót kell vezetni. Ezt a naplót minden naptári évre vonatkozóan meg kell küldeni az illetékes hatóságnak.
(7) A trágyázási tervnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
a megművelt terület nagysága;
b)
az állatállomány egyedszáma és típusa;
c)
az állatonkénti trágyatermelés;
d)
a gazdaságba kívülről bevitt trágya mennyisége;
e)
a gazdaságból kiszállított szervestrágya-mennyiség és a címzett.
(8) Minden egyedi eltérésből részesülő legelőgazdaság esetében a mezőgazdasági termelőnek alá kell vetnie magát a hatóságok által a trágyahasználat és a trágyázási napló tekintetében végzett ellenőrzéseknek.
(9) Minden egyedi eltérésben részesülő gazdaság minden, a vetésforgó és a talajjellemzők tekintetében egynemű területén legalább négyévente rendszeresen el kell végezni a talaj nitrogén- és foszforelemzését.
Az ásványi nitrogén tekintetében, valamint a szerves anyagok ásványosodásából származó nitrogénkijutás felmérésének paramétereit illetően minden gyepterület szántása után a gazdaság minden egynemű területén nitrogénelemzést kell végezni.
Az első és a második albekezdésben említett elemzésekre vonatkozóan a terület öthektáronkénti elemzése a minimumkövetelmény.
(10) Az őszi időszakban az őszi gyepművelés előtt tilos szerves trágyával trágyázni.
6. cikk
A felszín borítása
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők kötelesek a gazdaság trágyázásra alkalmas földterületének legalább 80 %-át gyepterületként művelni.
(2) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelőknek emellett a következő intézkedéseket is végre kell hajtaniuk:
a)
homokos és löszös talajon a kimosódás csökkentése érdekében télen a kukorica után füvet vagy más növénykultúrát kell alkalmazni a földfelszín beborítására;
b)
a köztes kultúrák nem szánthatóak fel február 1. előtt, ezzel biztosítva a szántóterület állandó borítását a talaj őszi nitrátveszteségeinek pótlása és téli veszteségeinek korlátozása érdekében;
c)
a homokos és a löszös talajú legelők csak tavasszal szánthatók fel;
d)
a gyepterület felszántása után minden talajtípus számára azonnal magas nitrogénigényű növénykultúrát kell biztosítani, a trágyázás alapjául pedig talajelemzést kell végezni az ásványi nitrogént és a talajban lévő szerves anyagok ásványosodása során felszabaduló nitrogén becsléséhez szükséges egyéb paramétereket illetően; valamint
e)
ha a vetésforgó magában foglal hüvelyes vagy egyéb, a légköri nitrogént megkötő növényeket, a nitrogénműtrágya alkalmazását ennek megfelelően csökkenteni kell.
(3) A c) ponttól eltérve virághagymák ültetése céljából engedélyezett a gyepterület őszi szántása.
7. cikk
Trágyatermelési intézkedések
A holland nemzeti hatóságok kötelesek biztosítani, hogy a trágyatermelés tagállami szinten sem a nitrogén, sem a foszfor tekintetében nem emelkedik a 2002-es szint fölé. Ennek érdekében kötelesek biztosítani, hogy a sertés- és a baromfitartási jogosultságok az e határozattal engedélyezett eltérés tárgyidőszaka folyamán változatlanok maradjanak.
Emellett 2015 januárjától az illetékes holland hatóságok kötelesek biztosítani, hogy a tejágazatból származó trágyafelesleg megfelelő része feldolgozásra kerüljön.
8. cikk
Monitoring
(1) Az illetékes hatóságnak minden település esetében térképeken kell rögzítenie a legelőgazdaságok és az állatállományok, illetve az egyedi eltérésben részesülő mezőgazdasági területek százalékos arányát, és ezeket a térképeket évente frissítenie kell.
(2) Az eltérés tárgyát képező gazdálkodási területek helyszínén létre kell hozni és fenn kell tartani a felszín alatti vizek, a folyóvizek és a sekély talajvizek mintavételezésének monitoringrendszerét.
(3) A legalább háromszáz, egyedi eltérésben részesülő gazdaságot felölelő monitoringhálózatnak az összes talajtípusra (agyagos, tőzeges, homokos, homokos-löszös), trágyázási gyakorlatra és vetésforgóra reprezentatívnak kell lennie. A monitoringhálózat összetétele e határozat alkalmazási időszaka alatt nem módosítható.
(4) Felmérések és folyamatosan végzett tápanyagvizsgálatok útján adatokat kell gyűjteni a helyi földhasználatról, a vetésforgókról és az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok mezőgazdasági gyakorlatáról. Ezek az adatok felhasználhatók a hektáronként legfeljebb évi 230 kg, illetve 250 kg nitrogéntartalmú, legeltetett állatállományból származó szerves trágyával kezelt gyepterületeken megvalósuló nitrátkioldódás és foszforveszteség modellszámítással történő meghatározására.
(5) A monitoringhálózathoz tartozó gazdaságok sekély talajvizei, felszín alatti vizei, belvizei és folyóvizei tekintetében a monitoringhálózatnak adatokat kell biztosítania a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vizek rendszerébe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációját illetően.
(6) Megerősített vízminőség-monitoringot kell folytatni a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan.
9. cikk
Ellenőrzések
(1) Az illetékes nemzeti hatóság az egyedi eltérésben részesülő, legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságok tekintetében közigazgatási ellenőrzések keretében meggyőződik arról, hogy az évente és hektáronként legfeljebb 230 kg, illetve 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállományból eredő maximális trágyamennyiségre vonatkozó követelmény, a nitrogén- és foszfátalkalmazásra vonatkozó előírások, valamint a földhasználati feltételek teljesülnek-e. Ha a nemzeti hatóságok által elvégzett ellenőrzés megállapításai alapján az 5. vagy a 6. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Kockázatelemzés alapján megfelelő gyakoriságú vizsgálati programot kell összeállítani, figyelembe véve az előző évek ellenőrzési eredményeit, valamint a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályok betartására vonatkozó szúrópróbaszerű általános ellenőrzések eredményeit és minden egyéb, esetleges szabálytalanságokra utaló információt.
Az egyedi eltérésben részesülő gazdaságok legalább 5 %-ában közigazgatási vizsgálatot kell végezni a földhasználat, az állatállomány egyedszáma és a trágyatermelés vonatkozásában.
Az e határozat 5. és 6. cikkében meghatározott feltételek tekintetében helyszíni vizsgálatot kell végezni az e határozat szerinti egyedi eltérésben részesülő gazdaságok legalább 7 %-ában.
(3) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérések feltételeinek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
10. cikk
Jelentéstétel
(1) Az illetékes hatóságok minden év márciusáig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az alábbi tartalommal:
a)
a trágyázáshoz kapcsolódó adatok, ideértve a terméshozamot és a talajtípust is, minden egyedi eltérésben részesülő gazdaságra vonatkozóan;
b)
Hollandia teljes egészére és az egyedi eltérésben részesülő gazdaságok mindegyikére vonatkozóan az állatállomány egyedszámának alakulása minden állatkategóriában;
c)
a trágyatermelés nemzeti szintű alakulása a trágyában található nitrogén- és foszfáttartalom vonatkozásában;
d)
a sertés- és a baromfitrágya termelési együtthatójához kapcsolódó ellenőrzések eredményeinek összefoglalása nemzeti szinten;
e)
minden település esetében a gazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérések hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányára vonatkozó, a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelő térképek;
f)
a vízminőség-monitoring eredményei, ideértve a felszín alatti és a felszíni vizek vízminőségének alakulására, illetve az eltérés vízminőségre kifejtett hatására vonatkozó információkat is;
g)
a 8. cikk (5) bekezdésében említett, a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vízrendszerbe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációjára vonatkozó adatok, valamint a 8. cikk (6) bekezdése szerinti, a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozó megerősített vízminőség-monitoring eredményei;
h)
az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok helyi földhasználatáról, vetésforgóiról és mezőgazdasági gyakorlatáról végzett felmérések, valamint a nitrát- és a foszforveszteség modellszámítással történő meghatározásának eredményei, a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
i)
az eltérésre vonatkozó feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok szintjén végzett ellenőrzések alapján, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk a hatósági ellenőrzések és helyszíni vizsgálatok eredményei alapján, a 9. cikknek megfelelően.
(2) A jelentésben foglalt térinformatikai adatoknak az indokolt körben meg kell felelniük a 2007/2/EK irányelv rendelkezéseinek. Az előírt adatgyűjtés során Hollandiának az indokolt körben fel kell használnia az 1306/2013/EU rendelet V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat.
11. cikk
Alkalmazás
Ez a határozat 2017. december 31-én hatályát veszti.
12. cikk
E határozat címzettje a Holland Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 16-án.