РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1253/2014 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2014 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на вентилационни агрегати
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО свързаните с енергопотреблението продукти, представляващи значителен обем на продажби и търговия и имащи съществено въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и голям потенциал за подобрение по отношение на въздействието си върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи, следва да бъдат обхванати от мярка за прилагане или мярка за саморегулиране по отношение на изискванията за екопроектиране.
(2)
Комисията оцени техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационните агрегати. Оценката показа, че вентилационните агрегати се пускат на пазара на Съюза в големи количества. Енергопотреблението на етапа на използване е най-значителният екологичен аспект на вентилационните агрегати, предоставящ значителен потенциал за рентабилни енергийни спестявания и намаляване на емисиите на парникови газове.
(3)
Вентилаторите са важна част от вентилационните агрегати. Общите минимални изисквания за енергийна ефективност за вентилатори са определени в Регламент (ЕС) № 327/2011 на Комисията (2). Енергопотреблението за вентилационните функции на вентилаторите, които са част от вентилационни агрегати, е обхванато от минималните изисквания за енергийните характеристики в посочения регламент, но много вентилационни агрегати използват вентилатори, които не са обхванати от него. Следователно е необходимо да се въведат мерки за прилагане за вентилационните агрегати.
(4)
Следва да се направи разлика между мерките, приложими за вентилационни агрегати за жилищни помещения, и онези, приложими за вентилационни агрегати за нежилищни помещения, въз основа на техния индивидуален дебит на въздушния поток, тъй като на практика се използват две различни групи от стандарти за измерване.
(5)
Малките вентилационни агрегати с входяща електрическа мощност по-малка от 30 W на въздушен поток следва да бъдат освободени от изискванията на настоящия регламент с изключение на изискванията за информация. Тези агрегати са проектирани за много различни приложения, предимно за периодично използване и само за допълнителни функции, например в бани. Тяхното включване би представлявало значителна административна тежест от гледна точка на надзора на пазара поради големите обеми на продажбите, като същевременно се допринася само за малък дял от потенциала за енергоспестяване. Като се има предвид обаче, че те предлагат сходни функционални възможности като други вентилационни агрегати, евентуалното им включване следва по подобен начин да бъде разгледано при прегледа на настоящия регламент. Освен това, вентилационните агрегати, специално проектирани да работят изключително при аварийни ситуации или при изключителни или опасни условия, следва също да бъдат изключени, тъй като те се използват рядко и за кратко време. В освобождаванията също се пояснява, че многофункционалните агрегати, които се използват предимно за отопление или климатизация и кухненските абсорбатори са изключени. Комисията извърши подготвителни проучвания за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационни агрегати за жилищни и нежилищни помещения. Проучванията бяха проведени съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността.
(6)
Главният екологичен параметър на обхванатите продукти, който бе определен като най-важен за целите на настоящия регламент, е енергопотреблението на етапа на използване. Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 77,6 TWh в Съюза за 2010 г. В същото време тези продукти спестяват 2 570 PJ от енергията за отопление. Сумарно, при използване на коефициент на преобразуване на първичната енергия от 2,5 за електроенергията, енергийният баланс е 1 872 PJ енергоспестяване на първична енергия през 2010 г. Без специални мерки сумарното енергоспестяване се очаква да нарасне на 2 829 PJ през 2025 г.
(7)
Подготвителните проучвания показват, че енергопотреблението на продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалено. Комбинираното въздействие на изискванията за екопроектиране, определени в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 1254/2014 на Комисията (3), се очаква да доведе до сумарно увеличение на енергоспестяването с 1 300 PJ (45 %) до ниво от 4 130 PJ през 2025 г.
(8)
Предварителните проучвания показват, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО, тъй като енергопотреблението на вентилационните агрегати на етапа на използване е най-важният екологичен аспект.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. При определяне на момента за въвеждане следва да се вземе предвид въздействието върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се гарантира, че екологичните показатели на вентилационните агрегати се подобряват без ненужно забавяне.
(10)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4).
(11)
Базовите стойности за сравнение за наличните понастоящем видове вентилационни агрегати с висока енергийна ефективност следва да бъдат определени в мярката за прилагане въз основа на информацията, събрана по време на подготовката на мярката, с цел производителите да могат да използват тази оценка, за да оценят алтернативните проектни решения и постигнатите екологични параметри на продукта спрямо базовите стойности за сравнение. Това ще допринесе за осигуряването на широко разпространение на леснодостъпна информация, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия и много малките фирми, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на енергопотреблението.
(12)
Бе проведена консултация с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент се прилага за вентилационните агрегати и определя изисквания за екопроектиране за пускането им на пазара или пускането им в действие.
2. Настоящият регламент не се прилага за вентилационни агрегати, които:
а)
са еднопосочни (смукателни или нагнетителни) с входяща електрическа мощност, по-ниска от 30 W, с изключение на изискванията за информация;
б)
са двупосочни с обща входяща електрическа мощност на вентилаторите, по-ниска от 30 W на въздушен поток, с изключение на изискванията за информация;
в)
са осови или центробежни вентилатори, оборудвани само с корпус по смисъла на Регламент (ЕС) № 327/2011;
г)
са специално предназначени за работа в потенциално експлозивна атмосфера, както е определена в Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
са специално предназначени за работа изключително при аварийни обстоятелства, за кратки периоди от време и които съответстват на основните изисквания към строежите по отношение на безопасността в случай на пожар, както са определени в Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6);
е)
са специално предназначени за работа изключително:
i)
там, където работните температури на пренасяния въздух са по-високи от 100 °C;
ii)
там, където температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, е по-висока от 65 °C;
iii)
там, където температурата на пренасяния въздух или температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, са по-ниски от - 40 °C;
iv)
там, където захранващото напрежение надвишава 1 000 V АС (променлив ток) или 1 500 V DC (постоянен ток);
v)
в токсични, силно корозионни или огнеопасни среди, или в среди с абразивни вещества;
ж)
съдържат топлообменник и термопомпа за оползотворяване на топлината или позволяват пренасяне или извличане на топлина в допълнение към извършваните от системата за оползотворяване на топлината с изключение на пренасянето на топлина за предпазване от замръзване или разскрежаване;
з)
се класифицират като битови абсорбатори, обхванати от Регламент (ЕС) № 66/2014 (7) относно кухненските уреди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„вентилационен агрегат (ВА)“ означава захранвано с електроенергия устройство, оборудвано с поне едно витло, един двигател и корпус и предназначено да заменя използвания въздух с пресен въздух в сграда или част от сграда;
2)
„вентилационен агрегат за жилищни помещения“ (ВАЖ) означава вентилационен агрегат, за който:
а)
максималният дебит не надвишава 250 m3/h;
б)
максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h и производителят е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
3)
„вентилационен агрегат за нежилищни помещения“ (ВАНЖ) означава вентилационен агрегат с максимален дебит на вентилационния агрегат, надвишаващ 250 m3/h, а когато максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h, производителят не е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
4)
„максимален дебит“ е обявената максимална стойност на обемния дебит на въздушния поток на вентилационния агрегат, който може да се постигне с вградения или отделния доставен заедно с него регулатор при стандартни атмосферни условия (20 °C) и 101 325 Pa, когато агрегатът е монтиран изцяло (например включително почистващите филтри) и в съответствие с инструкциите на производителя, за ВАЖ с въздухопровод максималният дебит се отнася за въздушния поток при 100 Pa разлика на външното статично налягане, а за ВАЖ без въздухопровод - за въздушния поток при най-ниската постижима разлика в пълното налягане по избор от масив от стойности - 10 (минимум) -20-50-100-150-200-250 Рa, в зависимост от това коя от тях е равна или непосредствено под измерената стойност за разликата в налягането;
5)
„еднопосочен вентилационен агрегат“ (ЕВА) означава вентилационен агрегат, които генерира въздушен поток само в една посока - отвътре навън към околната среда (смукателен) или от околната среда към вътрешността (нагнетителен), когато механично генерираният въздушен поток е балансиран чрез механизъм за естествено подаване или отвеждане на въздух;
6)
„двупосочен вентилационен агрегат“ (ДВА) означава вентилационен агрегат, който генерира въздушен поток между околната среда навън и вътрешността на сграда и е оборудван със смукателни и нагнетителни вентилатори.
7)
„еквивалентен модел на вентилационен агрегат“ означава вентилационен агрегат със същите технически характеристики съгласно приложимите изисквания за продуктова информация, но който е пуснат на пазара като различен модел на вентилационен агрегат от същия производител, упълномощен представител или вносител.
Допълнителни определения за целите на приложения II - IX са дадени в приложение I.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. От 1 януари 2016 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 1.
2. От 1 януари 2016 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 1.
3. От 1 януари 2018 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 2.
4. От 1 януари 2018 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 2.
Член 4
Изисквания за предоставяне на информация
1. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение IV.
2. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАНЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение V.
Член 5
Оценяване на съответствието
1. Производителите на вентилационни агрегати извършват оценяването на съответствието, установено в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, като използват системата за вътрешен контрол на проектирането, определена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, определена в приложение V към същата директива.
За целите на оценяването на съответствието на ВАЖ изчислението във връзка със изискването към специфичното енергопотребление се извършва в съответствие с приложение VIII към настоящия регламент.
За целите на оценяването на съответствието на ВАНЖ измерванията и изчисленията във връзка със специфичните изисквания за екопроектиране се извършват в съответствие с приложение IX към настоящия регламент.
2. Техническата документация, изготвена в съответствие с приложение IV към Директива 2009/125/ЕО, съдържа копие на продуктовата информация, определена в приложения IV и V към настоящия регламент.
Когато информацията, включена в техническата документация за конкретен модел вентилационен агрегат, е била получена чрез изчисление въз основа на проект или чрез екстраполация от други вентилационни агрегати, или и двете, техническата документация съдържа следната информация:
а)
подробности за тези изчисления или екстраполации или и двете;
б)
подробности за изпитванията, извършени от производителите, за да проверят точността на изчисленията и екстраполациите;
в)
списък на всички други модели вентилационни агрегати, за които посочената в техническата документация информация е получена по същия начин;
г)
списък на еквивалентните модели вентилационни агрегати.
Член 6
Процедура за проверка с цел надзор на пазара
Органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, определена в приложение VI, когато осъществяват надзор на пазара по член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да гарантират съответствието с изискванията, определени за ВАЖ в приложение II към настоящия регламент и за ВАНЖ в приложение III към настоящия регламент.
Член 7
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение, посочени в точка 2 на част 3 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО и приложими за вентилационните агрегати, са определени в приложение VII към настоящия регламент.
Член 8
Преразглеждане
Комисията оценява необходимостта от определяне на изисквания за стойностите на изпускане на въздух с оглед на техническия напредък и представя резултатите от тази оценка на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2017 г.
Комисията преразглежда настоящия регламент с оглед на техническия напредък и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2020 г.
Преразглеждането включва оценка на следното:
а)
евентуалното разширяване на обхвата на настоящия регламент, така че да обхване еднопосочни агрегати с входяща електрическа мощност под 30 W и двупосочни агрегати с обща входяща електрическа мощност за вентилаторите под 30 W на въздушен поток;
б)
допустимите отклонения при проверка, определени в приложение VI;
в)
доколко е целесъобразно да се вземе предвид въздействието на енергоикономичните филтри върху енергийната ефективност;
г)
необходимостта да се определи допълнителна степен с по-строги изисквания за екопроектиране.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1253/2014/EU RENDELETE
(2014. július 7.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szellőztetőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében végrehajtási intézkedés vagy önszabályozó rendelkezés keretében kell meghatározni azon, energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezési követelményeit, amelyek értékesítési és kereskedelmi szempontból jelentős volument képviselnek, és számottevő hatást gyakorolnak környezetükre az Unióban, és a környezetre gyakorolt hatásuk túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A Bizottság megvizsgálta a szellőztetőberendezések műszaki, környezeti és gazdaságossági jellemzőit. A vizsgálat tanúsága szerint az uniós piacon nagy mennyiségben forgalmaznak szellőztetőberendezéseket. A szellőztetőberendezések környezeti jellemzői közül a használat közbeni energiafogyasztás tekintendő a leglényegesebb paraméternek, amely jelentős potenciált képvisel a költséghatékony energiamegtakarítás és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.
(3)
A ventilátorok a szellőztetőberendezések fontos alkatrészei. A 327/2011/EU bizottsági rendelet (2) általános minimumkövetelményeket állapít meg a ventilátorok energiafelhasználási hatásfokára. A szellőztetőberendezések részét képező ventilátorok szellőztetőfunkciójának villamosenergia-fogyasztását az említett rendelet energiahatékonysági minimumkövetelményei szabályozzák, számos szellőztetőberendezés azonban olyan ventilátorokat használ, amelyek nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá. Ezért a szellőztetőberendezésekre vonatkozóan végrehajtási intézkedéseket szükséges bevezetni.
(4)
Az intézkedések meghatározásakor helyénvaló a lakóépületeket szellőztető berendezések és a nem lakóépületeket szellőztető berendezések között - az egyedi légtömegáram alapján - különbséget tenni, mivel a gyakorlatban is két különböző mérési szabványkészlet van használatban.
(5)
A légáramonként 30 W-nál kisebb felvett elektromos teljesítményű, kisméretű szellőztetőberendezéseket nem indokolt e rendelet követelményeinek hatálya alá vonni, esetükben kizárólag a termékinformációs követelmények teljesítését indokolt előírni. Az említett berendezéseket számos különböző alkalmazásra tervezik, működésük nagyrészt időszakos, és csupán kiegészítő funkciót töltenek be, például fürdőszobák szellőztetését végzik. Amennyiben ezek a berendezések is e rendelet hatálya alá tartoznának, az az értékesített termékek nagy mennyiségére való tekintettel a piacfelügyelet terén jelentős adminisztratív terhekkel járna, ugyanakkor csak kismértékben növelné az energiamegtakarítási lehetőségeket. Mivel azonban az említett berendezések a többi szellőztetőberendezéshez hasonló szerepet töltenek be, ezen rendelet felülvizsgálata során indokolt megvizsgálni, hogy a rendelet hatályát helyénvaló-e rájuk is kiterjeszteni. Nem indokolt továbbá e rendelet útján szabályozni a kifejezetten és kizárólag vészhelyzeti célokra vagy különleges, illetve veszélyes környezetben való működésre tervezett szellőztetőberendezéseket, mivel azok használata ritka és rövid időtartamú. A hatály alóli kizárásnak egyértelművé kell tennie, hogy az elsősorban fűtésre vagy hűtésre használt többfunkciós készülékeket és a konyhai páraelszívókat szintén ki kell zárni. A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a lakóépületeket szellőztető berendezések és a nem lakóépületeket szellőztető berendezések műszaki, környezeti és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit.
(6)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetvédelmi paraméterei közül e rendelet szempontjából a használat közbeni energiafogyasztás tekintendő a leglényegesebbnek. A szóban forgó termékek éves villamosenergia-fogyasztása az Unióban 2010-ben becslések szerint 77,6 TWh volt. Ugyanakkor ezen termékek 2 570 PJ helyiségfűtési energiát takarítanak meg. A fentieket összesítve - a villamosenergiára 2,5 értékű primerenergia-átalakítási tényezőt alkalmazva - a 2010-es energiamérleg 1 872 PJ éves primerenergia-megtakarítást mutat. Az összesített megtakarítás különleges intézkedések bevezetése nélkül 2025-re előreláthatólag 2 829 PJ-ra növekszik.
(7)
Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztása lényegesen csökkenthető. Az e rendeletben és az 1254/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) előírt, környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények együttes eredményeként az összesített megtakarítás várhatóan 1 300 PJ-lal (45 %) lesz nagyobb, azaz 2025-ben eléri a 4 130 PJ-t.
(8)
Az előkészítő vizsgálatok szerint a szellőztetőberendezések tekintetében szükségtelen a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében említett egyéb környezettudatos tervezési paraméterekre vonatkozóan követelményeket meghatározni, mivel esetükben a használati fázisban fellépő energiafogyasztás messze a legjelentősebb környezeti paraméter.
(9)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan indokolt bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására. A menetrend meghatározásánál figyelembe kell venni a végfelhasználók és a gyártók, különösen a kis- és középvállalkozások költségeire gyakorolt hatást, ugyanakkor el kell kerülni, hogy a szellőztetőberendezések környezeti teljesítményének javítása szükségtelen késedelmet szenvedjen.
(10)
A termékparamétereket olyan megbízható, pontos és megismételhető számítási és mérési módszerekkel indokolt meghatározni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legkorszerűbb mérési és számítási módszereket, beleértve - amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak - az európai szabványügyi testületek által a Bizottság felkérése nyomán az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) előírt eljárásokkal elfogadott harmonizált szabványokban foglaltakat is.
(11)
A jelenleg hozzáférhető, magas energiafelhasználási hatásfokkal rendelkező szellőztetőberendezés-típusokra vonatkozóan indokolt a végrehajtási intézkedésben - az intézkedés kidolgozása során összegyűjtött információk alapján - referenciaértékeket meghatározni annak érdekében, hogy a gyártók ezen értékelést felhasználhassák alternatív tervezési megoldások mérlegelésére és a termék által elért környezeti teljesítmény referenciaértékekkel való összevetésére. Ezáltal biztosítható, hogy a releváns információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a mikrovállalkozások számára, ami az érintett termékkörben elő fogja segíteni az energiafogyasztást mérséklő legjobb műszaki megoldások alkalmazását és még nagyobb hatásfokú termékek kifejlesztését.
(12)
A Bizottság konzultációt folytatott a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal.
(13)
Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
(1) E rendeletet a szellőzőberendezésekre kell alkalmazni; rendelkezései környezettudatos tervezési követelményeket állapítanak meg az említett berendezések forgalomba hozatalára és üzembe helyezésére vonatkozóan.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
az olyan egyirányú (elszívó vagy befúvó) szellőztetőberendezésekre, amelyek felvett elektromos teljesítménye nem éri el a 30 W-ot, azonban a termékinformációs követelmények ezekre is vonatkoznak;
b)
az olyan kétirányú szellőztetőberendezésekre, amelyek esetében a ventilátorok felvett elektromos összteljesítménye légáramonként 30 W-nál kisebb, azonban a termékinformációs követelmények ezekre is vonatkoznak;
c)
azon axiálventilátorokra és centrifugális ventilátorokra, amelyek mindössze a 327/2011/EU rendelet szerinti foglalattal vannak ellátva;
d)
azon szellőztetőberendezésekre, amelyeket kizárólag és kifejezetten a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározottak szerinti robbanásveszélyes légkörben való üzemelésre terveztek;
e)
azon szellőztetőberendezésekre, amelyeket kifejezetten és kizárólag vészhelyzeti használatra, rövid időtartamú működésre terveztek, és amelyek megfelelnek a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) az építmények tűzbiztonsága tekintetében meghatározott alapvető követelményeknek;
f)
a kifejezetten és kizárólag az alábbi működési körülményekre tervezett szellőztetőberendezésekre:
i.
ha az áramoltatott levegő üzemi hőmérséklete meghaladja a 100 °C-ot;
ii.
ha a ventilátort hajtó, az áramoltatott levegőn kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete meghaladja a 65 °C-ot;
iii.
ha az áramoltatott levegő hőmérséklete vagy az áramoltatott levegőn kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete - 40 °C-nál kisebb;
iv.
ha a tápfeszültség váltóáram esetében 1 000 V-nál, egyenáram esetében 1 500 V-nál nagyobb;
v.
mérgező, nagymértékben korrozív vagy gyúlékony környezetben vagy nagyfokú kopást előidéző anyagok jelenlétében;
g)
a hővisszanyerést szolgáló hőcserélővel és hőszivattyúval rendelkező berendezésekre, valamint az olyan berendezésekre, amelyeknél a hővisszanyerő rendszerben végzett hőátadástól és hőkivonástól függetlenül is van lehetőség hőátadásra és hőkivonásra, kivéve a fagyvédelmi és jégmentesítési célú hőátadást;
h)
a konyhai berendezésekről szóló 66/2014/EU bizottsági rendelet (7) hatálya alá tartozó, páraelszívóként besorolt berendezésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „szellőztetőberendezés”: elektromos árammal működtetett, legalább egy járókerékkel, egy motorral és készülékházzal rendelkező készülék, amely egy épületben vagy épületrészben a használt levegő kültéri levegővel való cseréjét szolgálja;
2. „lakóépületeket szellőztető berendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely esetében
a)
a maximális légtömegáram nem haladja meg a 250 m3/h-t;
b)
a maximális légtömegáram 250 és 1 000 m3/h közé esik, és a gyártó nyilatkozata szerint a berendezés rendeltetése kizárólag lakóépület szellőztetése;
3. „nem lakóépületeket szellőztető berendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely esetében a maximális légtömegáram meghaladja a 250 m3/h-t, vagy a maximális légtömegáram 250 és 1 000 m3/h közé esik, és a gyártó nem nyilatkozott úgy, hogy a berendezés rendeltetése kizárólag lakóépület szellőztetése;
4. „maximális légtömegáram”: a gyártó által megadott azon legnagyobb légtömegáram, amely a gyártó utasításainak megfelelően, teljes mértékben összeszerelt (például tiszta szűrőkkel ellátott) szellőztetőberendezés beépített szabályzói vagy a berendezéshez külön beszerezhető szabályzók segítségével standard léghőmérsékleten (20 °C) és légnyomáson (101 325 Pa) elérhető; lakóépületeket szellőztető, légcsatornával ellátott berendezések esetében 100 Pa külső statikus nyomáskülönbség melletti légáramra megállapítva, lakóépületeket szellőztető, légcsatorna nélküli berendezések esetében a 10 (minimum)-20-50-100-150-200-250 Pa össznyomáskülönbségek közül azon legalacsonyabb elérhető érték melletti légáramra megállapítva, amely egyenlő a mért nyomáskülönbség értékével, vagy majdnem eléri azt;
5. „egyirányú szellőztetőberendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely csak egyetlen irányba - beltérből kültér felé (elszívás) vagy kültérből beltér felé (befúvás) - állít elő légáramot, és a mechanikusan előállított légáram természetes levegő bevezetésével vagy elszívásával egyenlítődik ki;
6. „kétirányú szellőztetőberendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely a beltér és a kültér között állít elő légáramot, és rendelkezik mind elszívó, mind befúvó ventilátorral;
7. „egyenértékű szellőztetőberendezés-modell”: az alkalmazandó termékinformációs követelmények szerint ugyanolyan műszaki jellemzőkkel rendelkező, de ugyanazon gyártó, meghatalmazott képviselő vagy importőr által másik szellőztetőberendezés-modellként forgalomba hozott szellőztetőberendezés.
A II-IX. melléklet alkalmazásában az I. mellékletben található fogalommeghatározások is irányadók.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
(1) A lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2016. január 1-jétől teljesíteniük kell a II. melléklet 1. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
(2) A nem lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2016. január 1-jétől kell teljesíteniük a III. melléklet 1. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
(3) A lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2018. január 1-jétől teljesíteniük kell a II. melléklet 2. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
(4) A nem lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2018. január 1-jétől teljesíteniük kell a III. melléklet 2. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
4. cikk
Tájékoztatási követelmények
(1) A lakóépületeket szellőztető berendezések gyártóinak, azok meghatalmazott képviselőinek és az importőröknek 2016. január 1-jétől teljesíteniük kell a IV. melléklet szerinti tájékoztatási követelményeket.
(2) A nem lakóépületeket szellőztető berendezések gyártóinak, azok meghatalmazott képviselőinek és az importőröknek 2016. január 1-jétől teljesíteniük kell az V. melléklet szerinti tájékoztatási követelményeket.
5. cikk
Megfelelőségértékelés
(1) A szellőztetőberendezések gyártóinak a 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelést az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszer vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.
A lakóépületeket szellőztető berendezések megfelelőségértékeléséhez a fajlagos energiafogyasztásra vonatkozó követelményt e rendelet VIII. mellékletének megfelelően kell kiszámítani.
A nem lakóépületeket szellőztető berendezések megfelelőségértékeléséhez a különös környezettudatos tervezési követelmények tekintetében végzendő méréseket és számításokat e rendelet IX. mellékletének megfelelően kell elvégezni.
(2) A 2009/125/EK irányelv IV. mellékletének megfelelően összeállított műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet IV. és V. mellékletében meghatározott termékinformációkat.
Amennyiben egy szellőztetőberendezés adott modellje esetében a műszaki dokumentációban olyan információk szerepelnek, amelyeket tervalapú számítások és/vagy más szellőztetőberendezések adatainak extrapolációja révén nyertek, a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az alábbi információkat:
a)
a fent említett számítások és/vagy extrapoláció részletes ismertetése;
b)
a gyártó által a számítások és az extrapoláció pontosságának ellenőrzésére végzett vizsgálatok részletes ismertetése;
c)
bármely más olyan szellőztetőberendezés-modellek felsorolása, amelyek esetében a műszaki dokumentációban szereplő információkat ugyanazon az alapon nyerték;
d)
az egyenértékű szellőztetőberendezés-modellek felsorolása.
6. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet II. mellékletében a lakóépületeket szellőztető berendezésekre és az e rendelet III. mellékletében a nem lakóépületeket szellőztető berendezésekre megállapított követelmények teljesülése érdekében történő elvégzésekor a tagállami hatóságok az e rendelet VI. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
7. cikk
Referenciaértékek
A 2009/125/EK irányelv I. melléklete 3. részének 2. pontjában említett, szellőztetőberendezésekre alkalmazandó referenciaértékeket e rendelet VII. melléklete határozza meg.
8. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság a technológiai haladás fényében legkésőbb 2017. január 1-jéig értékelést végez arról, hogy szükség van-e a szivárgási arányokra vonatkozó követelmények meghatározására, és az értékelés eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb 2020. január 1-jéig felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
A felülvizsgálat során az alábbiak mérlegelésére kerül sor:
a)
e rendelet hatályának esetleges kiterjesztése a 30 W-nál kisebb felvett elektromos teljesítményű egyirányú berendezésekre, valamint azon kétirányú szellőztetőberendezésekre, amelyek ventilátorainak felvett elektromos összteljesítménye légáramlatonként nem éri el a 30 W-ot;
b)
a VI. mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések;
c)
az alacsony energiafogyasztású szűrők energiahatékonyságra gyakorolt hatásai figyelembevételének helyénvalósága;
d)
egy szigorúbb környezettudatos tervezési követelményeket előíró további szakasz megállapításának szükségessége.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 7-én.