ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
A BIZOTTSÁG 604/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 4.)
a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 94. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2013/36/EU irányelv és különösen annak 74. cikke előírja, hogy az intézményeknek megbízható vállalatirányítási rendszerrel, valamint a fennálló vagy esetlegesen felmerülő kockázatok azonosítására, kezelésére, felügyeletére és jelentésére szolgáló hatékony eljárásokkal kell rendelkezniük. E rendszereknek és eljárásoknak átfogónak és az üzleti modellben rejlő kockázatoknak, valamint az intézmény tevékenységeinek a jellegével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lenniük. Figyelembe kell venniük többek között az irányelv 79-87. cikkében meghatározott egyedi kockázatokat. A rendszereket és eljárásokat az illetékes hatóságok az említett irányelv 97. cikke szerinti felügyeleti felülvizsgálat és értékelés keretében értékelik. Az intézmények az azonosított kockázatokat figyelembe veszik az irányelv 73. cikke szerinti, a tőkemegfelelésre vonatkozó belső értékelési eljárásban.
(2)
A 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális felügyeleti keretrendszer minden intézmény számára előírja valamennyi olyan munkavállaló azonosítását, akinek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. Azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján értékelik, hogy a munkavállalók szakmai tevékenysége milyen jelentős hatást gyakorol a kockázati profilra, a munkavállalóknak az intézmény kockázati profiljára gyakorolt potenciális hatását a munkavállalók hatásköre és felelősségi köre, valamint az intézmény kockázati és teljesítménymutatói alapján kell figyelembe venniük. Az értékelés során figyelembe kell venni az intézmény belső szervezetét, valamint tevékenysége jellegét, nagyságrendjét és összetettségét. A kritériumoknak teljes körűen ki kell terjedniük valamennyi olyan kockázatra, amely az intézményt, illetve a csoportot érinti vagy érintheti. Mindennek lehetővé kell tennie az intézmények számára azt, hogy a javadalmazási politika keretében megfelelő ösztönzők kialakításával biztosítsák a munkavállalók prudenciális magatartását, továbbá biztosítania kell azt, hogy azon munkavállalókat, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, a különböző tevékenységek intézményen belüli kockázati szintjének megfelelően azonosítsák.
(3)
Az Európai Bankhatóság (EBH) 2012-ben közzétette az Európai Bankfelügyeleti Bizottság által a nemzeti szintű végrehajtással, valamint a javadalmazási politikára és gyakorlatra vonatkozóan kiadott, az intézmény kockázati profiljára gyakorolt munkavállalói hatás lényegességének értékelését szolgáló általános kritériumokat tartalmazó iránymutatás (a továbbiakban: a CEBS iránymutatása) alkalmazásával kapcsolatban végzett felmérés eredményeit. A felmérés szerint a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) javadalmazásra vonatkozó rendelkezéseinek az intézmények és az illetékes hatóságok általi végrehajtása nem eredményezett megfelelő mértékű harmonizációt. A javadalmazási gyakorlatok köre továbbra is indokolatlanul széles és különösen a munkavállalók azonosítására alkalmazott kritériumok nem minden esetben veszik kellő mértékben figyelembe a munkavállalók szakmai tevékenységének az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatását. Az ilyen munkavállalók azonosítását az egyes intézmények és tagállamok továbbra is igen eltérően közelítik meg. A szabályozási technikai standardoknak ezért fel kell használniuk a 2006/48/EK irányelv és a CEBS iránymutatásának alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, és fokozottabb harmonizációra kell törekedniük. Az EBH új, a 2013/36/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdése alapján az irányelvben meghatározott elveknek megfelelő iránymutatást ad ki a helytálló javadalmazási politikáról.
(4)
Egyértelmű, az Unió egészében egységes megközelítést biztosító és a leglényegesebb kockázatok közös csoportjára kiterjedő minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumokat kell rögzíteni az olyan alapvető munkavállalói kategóriák azonosításához, amelyek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára. A 2013/36/EU irányelv 94. cikkének (2) bekezdésével összhangban az e kritériumok alapján azonosított valamennyi munkavállalói kategóriába olyan munkavállalóknak kell tartozniuk, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az adott intézmény kockázati profiljára. Az intézményeknek figyelembe kell venniük továbbá saját belső eljárásaik keretében végzett kockázatértékelésük eredményeit is. Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell az olyan munkavállalók teljes körű azonosításáról, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára.
(5)
A vezetőtestület tagjai végső felelősséggel tartoznak az intézményért, valamint annak stratégiájáért és tevékenységeiért, ennélfogva mindenkor képesek jelentős hatást gyakorolni az intézmény kockázati profiljára. Ez egyaránt vonatkozik az irányítási funkciót ellátó vezetőtestület döntéshozó tagjaira, valamint a felügyeleti funkciót betöltő tagokra, akik felügyelik a döntéshozatali eljárást, és kifogást emelnek a meghozott döntések ellen.
(6)
A felső vezetés, valamint a jelentős üzleti egységekért, az egyes kockázati kategóriák - likviditási, működési és kamatkockázat - kezeléséért, továbbá az intézményen belüli ellenőrzési funkciókért felelős vezető beosztású munkavállalók felelősek a vállalkozás napi szintű irányításáért, annak kockázataiért, valamint ellenőrzési funkcióiért. Ezen belül felelősek a stratégiai és a vállalkozás tevékenységét, illetve az alkalmazott ellenőrzési kereteket érintő egyéb alapvető döntések meghozataláért is. A vállalkozás által vállalt kockázatok, valamint azok kezelési módja az intézmény kockázati profilja szempontjából a legfontosabb tényezők.
(7)
Az üzleti tevékenység bővítéséért felelős funkciókon kívül az intézményt jelentős működési és egyéb kockázatoknak teszik ki azok a funkciók is, amelyek a vállalkozás működéséhez elengedhetetlen belső támogatást nyújtanak, és az említett területeken döntési hatáskörrel rendelkeznek. Ezért az ilyen funkciót ellátó munkavállalók szakmai tevékenysége szintén jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára.
(8)
Egy intézmény jellemzően a forgalma bővítése érdekében vállal hitelkockázatot és piaci kockázatot, így az e kockázatokat előidéző tevékenységeknek a kockázati profilra gyakorolt hatása a hatáskörök korlátain alapuló kritériumok alapján értékelhető, amelyek kiszámítása legalább éves gyakorisággal, a tőkeadatok és a szabályozási célra előírt módszerek segítségével történik, míg a kisebb intézményeknél a hitelkockázat esetében de minimis küszöb biztosítja a kritériumok arányos alkalmazását.
(9)
Az olyan munkavállalók azonosítását szolgáló kritériumoknak, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, figyelembe kell venniük azt, hogy a kereskedési könyvre vonatkozó követelményektől egyes intézmények esetében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján el lehet tekinteni, továbbá azt, hogy a tőkekövetelményeket eltérő megközelítéssel számító intézmények a határértékeket eltérő módon állapítják meg.
(10)
Tekintettel arra, hogy a döntések kimenetelét gyakran befolyásolják a döntést kezdeményező munkavállalók, míg a formális döntéshozatali hatáskörrel a vezető beosztású munkavállalók vagy bizottságok rendelkeznek, a kritériumoknak figyelembe kell venniük az ilyen döntéshozatali eljárások lényeges elemeit is.
(11)
A vezető beosztású munkavállalók felelősek az irányításuk alá tartozó terület üzleti tevékenységéért. Ezért megfelelő kritériumoknak kell biztosítaniuk azt, hogy a munkavállalókat az intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalóként lehessen azonosítani akkor, ha olyan munkavállalók csoportjáért felelősek, akiknek a tevékenysége jelentős hatást gyakorolhat az intézmény kockázati profiljára. Ez magában foglalja az olyan helyzeteket is, ahol a vezető irányítása alá tartozó egyes munkavállalók önállóan nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára, együttes tevékenységük nagyságrendje azonban ilyen hatással járhat.
(12)
A minőségi kritériumok mellett megfelelő mennyiségi kritériumokat kell rögzíteni az olyan munkavállalói kategóriák azonosításához, amelyek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára. A megállapított teljes javadalmazás elsősorban attól függ, hogy a munkavállalók milyen mértékben járulnak hozzá az intézmény üzleti célkitűzéseinek sikeres megvalósításához, ennélfogva pedig függ a munkavállalók felelősségi körétől, feladataitól, képességeitől és készségeitől, valamint a munkavállalók és az intézmény teljesítményétől. Ha egy munkavállaló részére megállapított teljes javadalmazás túllépi az indokolt küszöböt, akkor feltételezhető, hogy ez kapcsolódik az adott munkavállalónak az intézmény üzleti célkitűzéseihez való hozzájárulásához, valamint a munkavállaló szakmai tevékenysége által az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatáshoz. Ennek megfelelően indokolt az említett mennyiségi kritériumokat a munkavállaló abszolút értelemben vett, valamint az intézményen belüli egyéb munkavállalókhoz viszonyított teljes javadalmazására alapozni. Az említett mennyiségi kritériumok alkalmazása során adott esetben figyelembe kell venni azt, hogy a fizetések szintje országonként eltérő. Egyértelmű és megfelelő küszöbértékeket kell meghatározni az olyan munkavállalók azonosításához, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, figyelembe véve az EBH és az illetékes hatóságok által gyűjtött adatokat. E mennyiségi kritériumok alapján megalapozott az a feltételezés, hogy a munkavállalók jelentős hatást gyakorolnak az intézmény kockázati profiljára. A mennyiségi kritériumokon alapuló feltételezések azonban nem alkalmazhatók olyan intézményeknél, amelyek egyéb objektív feltételek alapján, az intézményt ténylegesen vagy esetlegesen érintő valamennyi kockázat figyelembevételével megállapítják, hogy a munkavállalók valójában nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára. Az ezen kritériumok alapján azonosított legmagasabb javadalmazású munkavállalók kizárását az említett kritériumok eredményes és egységes alkalmazása érdekében az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. A felső jövedelmi kategóriába tartozó munkavállalók esetében, akiknek a részére 1 000 000 EUR-t meghaladó javadalmazást állapítottak meg, az illetékes hatóságoknak a kizárás jóváhagyása előtt tájékoztatniuk kell az EBH-t annak érdekében, hogy a kritériumokat - különösen ilyen kivételes körülmények között - egységesen lehessen alkalmazni. Az azonosítási eljárásra vonatkozóan, beleértve a kizárások alkalmazását is, ettől függetlenül minden esetben el kell végezni a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdése szerinti felügyeleti felülvizsgálatot.
(13)
Az, hogy egy munkavállaló a felső vezetés tagjaival, vagy a kockázatvállaló munkavállalókkal azonos javadalmazási kategóriába tartozik, szintén utalhat arra, hogy az adott munkavállaló szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. A kategória meghatározásakor nem vehető figyelembe az ellenőrzési és támogatási funkciót ellátó munkavállalók, valamint a vezetőtestület felügyeleti funkciót ellátó tagjai részére fizetett javadalmazás. E kritérium alkalmazása során figyelembe kell venni azt is, hogy a fizetések szintje országonként eltérő. Az intézmények számára lehetővé kell tenni továbbá annak bizonyítását, hogy az említett javadalmazási kategóriába tartozó, viszont a minőségi vagy egyéb mennyiségi kritériumokat nem teljesítő munkavállalók az intézményt ténylegesen vagy esetlegesen érintő valamennyi kockázat figyelembevételével valójában nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára. A kritérium egységes alkalmazása érdekében magas teljes javadalmazási kategóriába sorolt munkavállalók e kritérium alóli kizárását az időben elvégezhető felügyeleti felülvizsgálat céljából bejelentési eljáráshoz kell kötni.
(14)
Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az intézmények nyilvántartást vezessenek az elvégzett értékelésről, valamint a kockázati profiljukra szakmai tevékenységük révén jelentős hatást gyakorlóként azonosított munkavállalókról annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és könyvvizsgálók felülvizsgálhassák az értékelést. A dokumentációnak ki kell terjednie a javadalmazásukon alapuló kritériumok szerint azonosított olyan munkavállalókra is, akik a szakmai tevékenységük értékelése alapján nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára.
(15)
Ez a rendelet az EBH által a Bizottsághoz benyújtott szabályozási technikai standardtervezeteken alapul.
(16)
Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdésében említett, egy intézmény kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén jelentős hatást gyakorló munkavállalói kategóriák megállapítását szolgáló, a vállalatcsoport, az anyavállalat, valamint a leányvállalat szintjén, ezen belül az offshore pénzügyi központokban létrehozott intézmények esetében is alkalmazandó minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumokra irányuló szabályozástechnikai standardokat fogalmaz meg.
2. cikk
A kritériumok alkalmazása
Az illetékes hatóság azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy a 2013/36/EU irányelv 92., 93. és 94. cikkében foglalt elveket betartassa az intézményekkel mindazon munkavállalói kategóriák vonatkozásában, amelyek szakmai tevékenysége az irányelv 92. cikkének (2) bekezdése értelmében jelentős hatást gyakorol egy intézmény kockázati profiljára, az adott intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak kell tekinteni azokat a munkavállalókat, akik teljesítik az e rendelet 3. cikkében rögzített minőségi, vagy az e rendelet 4. cikkében rögzített mennyiségi kritériumok bármelyikét.
3. cikk
Minőségi kritériumok
Az intézmény egy munkavállalót a kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak tekint akkor, ha az alábbi minőségi kritériumok bármelyike teljesül:
1.
a munkavállaló az irányítási funkciót ellátó vezetőtestület tagja;
2.
a munkavállaló a felügyeleti funkciót ellátó vezetőtestület tagja;
3.
a munkavállaló a felső vezetés tagja;
4.
a munkavállaló az önálló kockázatkezelési funkció, megfelelőségi funkció vagy belső ellenőrzési funkció tevékenységéért felelős, és azzal kapcsolatban elszámoltatható a vezetőtestülettel szemben;
5.
a munkavállaló általános felelősséggel tartozik a kockázatkezelésért az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan üzleti egységen belül, amely a 2013/36/EU irányelv 73. cikkével összhangban az intézmény belső tőkéjének eloszlásában legalább 2 %-os arányt képvisel (a továbbiakban: jelentős üzleti egység);
6.
a munkavállaló jelentős üzleti egység vezetője;
7.
a munkavállaló vezetői felelősséggel rendelkezik a 4. pontban említett funkciók valamelyikében vagy egy jelentős üzleti egységben, és közvetlenül a 4. vagy 5. pontban meghatározott munkavállalónak számol be;
8.
a munkavállaló vezetői felelősséggel rendelkezik egy jelentős üzleti egységben, és közvetlenül az azt vezető munkavállalónak számol be;
9.
a munkavállaló jogi kérdésekért, pénzügyekért - ezen belül adózásért és költségvetésért -, emberi erőforrásokért, javadalmazási politikáért, informatikáért vagy gazdasági elemzésért felelős funkció vezetője;
10.
a munkavállaló a 2013/36/EU irányelv 79-87. cikkében meghatározott, a hitelkockázattól és piaci kockázattól eltérő kockázati kategória kezelésével foglalkozó bizottság tagja vagy azért felelős;
11.
az intézmény elsődleges alapvető tőkéje 0,5 %-ának megfelelő, legalább 5 millió EUR névleges összegű ügyletenkénti hitelkockázati kitettség tekintetében a munkavállaló:
a)
olyan hitel-előterjesztések kezdeményezéséért vagy hiteltermékek összeállításáért felelős, amelyek ilyen hitelkockázati kitettséget eredményezhetnek; vagy
b)
jogosult az ilyen hitelkockázati kitettségekkel kapcsolatos döntés meghozatalára, jóváhagyására vagy megvétózására; vagy
c)
olyan bizottság tagja, amely az a) vagy b) pontban említett döntések meghozatalára jogosult;
12.
egy olyan intézménnyel kapcsolatban, amelyre nem alkalmazható az 575/2013/EU rendelet 94. cikkében a kisméretű, kereskedési könyv szerinti tevékenységre vonatkozóan meghatározott kivétel, a munkavállaló:
a)
olyan kereskedési könyvi ügyletekkel kapcsolatos döntés meghozatalára, jóváhagyására vagy megvétózására jogosult, amelyek együttesen elérik az alábbi küszöbértékek valamelyikét:
i.
a sztenderd módszer alkalmazása esetén a piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmény, amely eléri vagy meghaladja az intézmény elsődleges alapvető tőkéjének 0,5 %-át; vagy
ii.
szabályozási célra elfogadott, belső modellen alapuló módszer esetén az intézmény 99 %-os egyoldali konfidencia intervallumú, kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozó belső kockáztatott értékének legalább 5 %-a; vagy
b)
olyan bizottság tagja, amely az a) pontban említett döntések meghozatalára jogosult;
13.
a munkavállaló vezetői felelősséggel tartozik olyan munkavállalók csoportjáért, akik egyedi jogosultsággal rendelkeznek arra, hogy az intézmény nevében ügyleti kötelezettséget vállaljanak, és az alábbi feltételek egyike teljesül:
a)
a jogosultságok összege eléri vagy meghaladja a 11. a) vagy 11. b) pontban, vagy a 12. a) pont ii. alpontjában meghatározott küszöbértéket;
b)
szabályozási célra elfogadott, belső modellen alapuló módszer esetén a jogosultságok összege eléri vagy meghaladja az intézmény 99 %-os egyoldali konfidencia intervallumú, kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozó belső kockáztatott értékének legalább 5 %-át. Ahol az intézmény az adott munkavállaló szintjén nem számít kockáztatott értéket, ott a kockáztatott értéknek az e munkavállaló irányítása alá tartozó munkavállalókra vonatkozó határértékeit össze kell adni;
14.
az új termékek bevezetésének jóváhagyására vagy megvétózására irányuló döntéseket illetően a munkavállaló:
a)
jogosult az ilyen döntések meghozatalára; vagy
b)
olyan bizottság tagja, amely az ilyen döntések meghozatalára jogosult;
15.
a munkavállaló vezetői felelősséggel tartozik egy olyan munkavállalóért, aki teljesíti az 1-14. pontokban meghatározott kritériumok valamelyikét.
4. cikk
Mennyiségi kritériumok
(1) A (2)-(5) bekezdés figyelembevételével az intézmény egy munkavállalót a kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak tekint akkor, ha az alábbi mennyiségi kritériumok bármelyike teljesül:
a)
a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben 500 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg;
b)
a munkavállaló abba a - legközelebbi egész számra felfelé kerekített - 0,3 %-os szegmensbe tartozik, amelynek tagjai részére az előző pénzügyi évben a legmagasabb összegű teljes javadalmazást állapították meg;
c)
a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben megállapított javadalmazás eléri vagy meghaladja a felső vezetés tagjai részére az abban a pénzügyi évben megállapított teljes javadalmazási összegek közül a legalacsonyabbat, vagy a munkavállaló teljesíti a 3. cikk 1., 3., 5., 6., 8., 11., 12., 13. vagy 14. pontjában meghatározott feltételek bármelyikét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kritérium nem teljesül, ha az intézmény úgy ítéli meg, hogy az adott munkavállaló szakmai tevékenysége nem gyakorol jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára, mert a munkavállaló, vagy a kategória, amelybe tartozik:
a)
csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörrel, amely nem minősül jelentős üzleti egységnek; vagy
b)
a végzett szakmai tevékenység révén nem gyakorol jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételt olyan objektív kritériumok alapján kell értékelni, amelyek figyelembe vesznek valamennyi lényeges kockázati és teljesítménymutatót, amelyeket az intézmény a 2013/36/EU irányelv 74. cikkével összhangban a kockázatok azonosítására, kezelésére és felügyeletére alkalmaz, továbbá az adott munkavállaló vagy munkavállalói kategória feladat- és hatásköre, valamint az e rendelet 3. cikkében meghatározott kritériumok szerint azonosított munkavállalók által végzett szakmai tevékenység hatásához képest az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatása alapján.
(4) Az intézmény köteles értesíteni a prudenciális felügyeletéért felelős illetékes hatóságot arról, ha az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kritériummal kapcsolatban a (2) bekezdést alkalmazza. Az értesítésben meg kell jelölnie, hogy mi alapján állapította meg azt, hogy az adott munkavállaló vagy annak kategóriája teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételek egyikét, és adott esetben ismertetnie kell az intézmény által a (3) bekezdés alapján elvégzett értékelést.
(5) Egy intézmény a (2) bekezdést csak akkor alkalmazhatja olyan munkavállalóval kapcsolatban, akinek a részére az előző pénzügyi évben 750 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg, vagy az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kritériummal kapcsolatban, ha azt az intézmény prudenciális felügyeletéért felelős illetékes hatóság előzetesen jóváhagyta.
Az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásának feltétele, hogy az intézmény bizonyítani tudja a (2) bekezdésben meghatározott feltételek egyikének teljesülését, a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel tekintetében figyelembe véve a (3) bekezdésben foglalt értékelési kritériumokat.
Ha a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben 1 000 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg, akkor az illetékes hatóság jóváhagyásának csak kivételes körülmények között van helye. E cikk egységes alkalmazása érdekében az illetékes hatóság az ilyen munkavállalóval kapcsolatos jóváhagyása előtt köteles tájékoztatni az Európai Bankhatóságot.
5. cikk
A megállapított javadalmazás kiszámítása
(1) E rendelet alkalmazásában a megállapított, de ki nem fizetett javadalmazást a megállapítás napja szerinti értéken kell értékelni a 2013/36/EU irányelv 94. cikke (1) bekezdése g) pontjának iii. alpontjában említett diszkontráta, vagy a kifizetés malus-, visszakövetelési vagy egyéb szabályok szerinti csökkentésének figyelembevétele nélkül. Valamennyi összeget bruttó értéken, teljes munkaidős egyenértékben kell kiszámítani.
(2) A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja alkalmazásában a megállapított javadalmazás külön vehető figyelembe minden olyan tagállam és harmadik ország vonatkozásában, ahol az intézmény telephellyel rendelkezik, a munkavállalókat pedig ahhoz az országhoz kell sorolni, ahol tevékenységüket többségében végzik.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 4-én.