РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2014. január 28.)
a Horvátországban fennálló túlzott hiányról
(2014/56/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel a Horvátország által tett észrevételekre,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
(2)
A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.
(3)
Az EUMSZ 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a Stabilitási és Növekedési Paktum részeként az 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását tanácsi határozatban kell megállapítani. Az Európai Unióról szóló szerződéshez és a EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja a rendelkezések alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.
(4)
Az EUMSZ 126. cikkének (5) bekezdése értelmében, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld az érintett tagállamnak, amelyről tájékoztatja a Tanácsot.
(5)
Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentése, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye értelmében, a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Horvátországban túlzott hiány áll fenn. Ezért a Bizottság 2013. december 10-én erről véleményt küldött Horvátországnak, amelyről tájékoztatta a Tanácsot (3).
(6)
Az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Horvátország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.
(7)
A 2013. évi költségvetés felülvizsgálata és a horvát kormány által 2013. november 14-én elfogadott és ugyanazon a napon a horvát parlament részére továbbított 2014. évi költségvetési tervezet (4) szerint a horvát hatóságok 2013-ban - a 2012. évi 5 % után - a GDP 5,5 %-ának megfelelő államháztartási hiánnyal számolnak, és várakozásaik szerint ez a ráta 2014-ben változatlan marad és csak fokozatosan indul csökkenésnek 2015-ben és 2016-ban. A Bizottság szolgálatainak 2013. november 5-én közzétett 2013. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány már 2013-ban jelentős mértékben meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket, és kiegyenlítő intézkedések nélkül a 2013 és 2015 közötti időszakban a GDP 6 %-a fölé fog emelkedni. Ahogy az az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentésben is szerepel, a tervezett és előre jelzett hiányadatok túllépik a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, és ahhoz nem maradnak közel. A referenciaérték túllépése a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében kivételesnek tekinthető; mindenekelőtt részben a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. A becslések szerint a gazdasági tevékenység a 2008-as csúcsot követően majdnem 12 %-kal esett vissza. A reál GDP 2013 során előreláthatólag tovább csökken, míg 2014-ben csekély mértékű javulása várható. A potenciális kibocsátásnövekedés a bizottsági szolgálatok által a közösen megállapított módszertannak megfelelően készített becslés szerint 2009-ben stagnált, 2010-ben pedig negatív irányt vett és azóta is negatív tartományban maradt. A 2009 óta negatív számított kibocsátási rés az előrejelzés időszakában várhatóan fokozatosan szűkülni fog és 2015-ig negatív marad, ami megerősíti a recesszió mélységét és kiterjedését. Azonban a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték tervezett túllépése nem tekinthető átmenetinek. A horvát hatóságok előrejelzései és a Bizottság szolgálatainak 2013. őszi előrejelzése alapján az államháztartási hiány 2014-ben és 2015-ben is jelentősen a referenciaérték felett fog maradni. Ezért az EUMSZ hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül.
(8)
A 2014. évi költségvetési tervezetben foglaltak alapján a kormány szerint az államadósság a 2013. évi 58,1 %-ról 2014-ben 62 %-ra, majd 2015-ben 64,1 %-ra és 2016-ban 64,7 %-ra emelkedik. Ezek az adatok némileg magasabbak a Horvátországra vonatkozó 2013. szeptemberi gazdaság- és költségvetés-politikai iránymutatásokban szereplőknél, amelyek értelmében a kormány az államadósság-rátát 2013-ban 56,6 %-ra, 2014-ben 60,6 %-ra, 2015-ben 63,4 %-ra, 2016-ban pedig 65,3 %-ra jelzi előre. A Bizottság szolgálatainak 2013. őszi előrejelzésében az államadósság-ráta 2013-ban 59,7 %. Változatlan politikák mellett az adósságráta 2014-ben várhatóan 60 % fölé emelkedik, tehát túllépi a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a 2013. novemberi, dollárban denominált kötvénykibocsátás révén már 2013 végére a 60 %-os küszöb fölé emelkedne az államadósság aránya. Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően az adósságkritérium szerinti követelmény abban az esetben is teljesültnek minősül, ha a Bizottság költségvetési előrejelzései azt mutatják, hogy a referenciaértéktől való eltérés az előírt mértékben csökkenni fog abban a hároméves időszakban, amely felöleli a legutolsó olyan évet követő két évet, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok. A horvát hatóságok és a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint az államadósság-ráta a folyamatosan magas hiányszint és a gyenge gazdasági tevékenység következtében növekvő tendenciát mutat, és az előrejelzés időszakában ez várhatóan nem változik. Ezért nem teljesül az EUMSZ-ben szereplő adósságra vonatkozó referenciaérték és az adósságra vonatkozó kritérium.
(9)
Az EUMSZ rendelkezéseivel összhangban a Bizottság az EUMSZ 126. cikke (3) bekezdése alapján készített jelentésében elemezte az „érdemleges tényezőket” is. Amint azt az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése rögzíti, a referenciaértéknél magasabb adósságrátájú ország esetében a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezek a tényezők a határozathoz vezető lépések során akkor vehetők figyelembe, ha az államháztartási hiány közel van a referenciaértékhez, és ha a referenciaérték túllépése átmeneti jellegű - Horvátország esetében nem ez a helyzet. A Bizottság a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor figyelembe vette az érdemleges tényezőket, mindenekelőtt a kedvezőtlen külső feltételekkel súlyosbított mély és elhúzódó recessziót. A releváns tényezők azonban nem változtatnak azon a következtetésen, miszerint az EUMSZ adósságra vonatkozó kritériuma nem teljesül,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy Horvátországban túlzott hiány áll fenn.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Horvát Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. január 28-án.