РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 9 декември 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/919/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
В Регламент (ЕС) № 472/2013 се определят правилата за одобряване на програмите за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ. Тези правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (ДЕМС).
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС на Съвета (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и по целесъобразност с Международния валутен фонд (МВФ), извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Вследствие на този преглед съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2014 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки бе приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно по причини, свързани с правната яснота и правната сигурност, програмата бе приета повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата остана идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но включваше и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време бе отменено Решение 2013/236/ЕС.
(7)
Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета (3) вече бе изменено с Решение за изпълнение 2014/169/ЕС на Съвета (4). С оглед на актуалното развитие то следва да бъде изменено отново.
(8)
Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ, извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това следва да бъдат направени промени в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, най-вече по отношение на: i) изготвяне на актуализиран план за постепенно либерализиране на външните ограничителни мерки, което властите са поели ангажимент да започнат едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към единния надзорен механизъм (ЕНМ); ii) допълнителни мерки за подобряване на начина, по който банките управляват необслужваните заеми; iii) изискване за приключване на мерките, предприети в резултат на одита от 2013 г. на отделни финансови институции, налагане на санкции, ако е приложимо, и оповестяване на окончателните решения; iv) осигуряване на допълнителни мерки за подобряване на оперативния капацитет на координационната група; v) приемане от страна на Министерски съвет на нова всеобхватна рамка за установяване на подходящи производства по несъстоятелност на дружества и физически лица, както и приемане от страна на Камарата на представителите на изменения на правната рамка по отношение на принудителното изпълнение върху ипотекирани имоти (две предходни мерки), като същевременно се конкретизират някои задължителни елементи на тези две нови рамки; vi) актуализиране на целевия първичен бюджетен дефицит за 2014 г. от не повече от 210 млн. евро (1,3 % от БВП), за да бъдат отразени фискалните резултати през първата половина на 2014 г., представяне на предложение, гарантиращо фискалния неутралитет на реформата на системата за социално осигуряване и постигане на целевия бюджетен дефицит за 2015 г., като целевият първичен излишък за 2017 г. беше намален до равнище от 2,5 % с оглед по-плавна фискална корекция за периода 2017-2018 г.; vii) определяне на бъдещите стъпки за провеждане на процедурата по приватизация на Кипърската пристанищна администрация и Кипърския орган по електроенергия; viii) назначаване на нов ръководител на новата данъчна служба и на двама негови помощника, създаване на обща база данни на данъкоплатците и приемане на необходимите нормативни актове, което ще спомогне за привеждането в действие на разширените правомощия по събиране на вземания; ix) провеждане на реформата на данъчното облагане на недвижима собственост през 2015 г.; x) включване на допълнителни изисквания за ускоряване на процедурите по издаване на нотариални актове във връзка с пазара на жилища; xi) изготвяне на проект на план за действие за приключване на изостаналите висящи съдебни дела, осигуряване на подробни статистически данни относно изостаналите висящи дела и продължителността на съдебните производства, както и създаване на административен съд; xii) оценка на тези членове от действащия закон за Агенцията по туризма на Кипър, които могат да възпрепятстват конкуренцията; както и xiii) предварителна оценка на техническия и икономическия потенциал за допълнително увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и на себестойността на различните източници на възобновяема енергия в сравнение с първичните конвенционални източници на енергия, като бъдат включени мерки за подобряване на капацитета и независимостта на Енергийната регулаторна агенция на Кипър.
(9)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни насоки за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(10)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции, продължава укрепването на надзора и регулирането в контекста на текущия преход към единния надзорен механизъм, предприема реформа на нормативната уредба, уреждаща преструктурирането на дълга, и постепенно премахва ограничителните мерки в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност.
Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Постепенното облекчаване на външните ограничителни мерки е съгласувано с поддържането на финансова стабилност и подходящи ликвидни буфери. Централната банка на Кипър (ЦБК) ще извърши проверки на място по отношение на прилагането на ограниченията, като при необходимост ще предприеме целесъобразни надзорни действия. Допълнителните възможности за либерализиране на външните ограничителни мерки ще бъдат разгледани от властите едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към ЕНМ. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки ще бъде актуализирана и публикувана след получаване на резултатите от всеобхватната оценка. Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, трябва да отразяват реалистично очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и да предвиждат намаляване на зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете на Съюза;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. В съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни. Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитния регистър;
д)
гарантиране на цялостното прилагане на регулаторната рамка по отношение на отпускането на заеми, обезценката на активи и формирането на провизии, като бъде отчетен преходът към ЕНМ;
е)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си;
ж)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде конкретизирано, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи;
з)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
и)
осигуряване на необходимия персонал и изменения с оглед на новите отговорности, поети от ЦБК, включително чрез гарантиране на разделението между функциите по преобразуване и надзор, както и на транспонирането в националното право на единната нормативна уредба, включително Директива 2014/59/EС на Европейския парламент и на Съвета (5) и Директива 2014/49/EС на Европейския парламент и на Съвета (6);
й)
подобряване на начина, по който се управляват необслужваните заеми, като се отчитат промените и сроковете, свързани с ЕНМ. Това включва по-специално: преглед на Кодекса за управление на просрочените задължения и на банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения; наблюдение на целите по отношение на преструктурирането, заложени от ЦБК; мерки, позволяващи на заемодателите да получават подходяща финансова информация относно финансовото състояние на заемополучателя, както и да изискват, получават и реализират служещите като залог финансови активи и приходи на нередовните заемополучатели; мерки, позволяващи и облекчаващи прехвърлянето на съществуващи индивидуални заеми от заемодателите към трети лица, заедно с всички обезпечения и гаранции, без да е необходимо съгласието на заемополучателя;
к)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателство въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, се преразглежда, като при нужда се посочват допълнителни мерки;
л)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
м)
гарантиране на своевременното и цялостно прилагане на договорения план за преструктуриране от страна на координационната група, която да предприеме допълнителни мерки за подобряване на неговия оперативен капацитет, най-вече в областта на управлението на просрочени задължения, управленската информационна система, управленската структура и капацитет;
н)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики.
2)
В параграф 8 буква д) се заменя със следното:
„д)
приемане на закон за установяване на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
3)
Параграф 13 се заменя със следното:
„13. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени изостаналите висящи дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като приложи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г., и извърши оценка на закона за Агенцията по туризма на Кипър, а именно тези членове от него, които могат да попречат на конкуренцията в туристическия сектор. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и споразуменията на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време се осигуряват необходимите въздушни връзки.“
4)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително предварителна оценка на потенциала за увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници; както и“.
5)
Параграф 16 се заменя със следното:
„16. При изготвянето на всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж Кипър отчита текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, другите ангажименти, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и съответните инициативи на Съюза, като взема предвид партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Единният орган, в който ще се преобразува вече създадената работна група за насърчаване на растежа, ще изготви, координира и приложи стратегия за растеж, която ще бъде включена в националната институционална рамка.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 9 декември 2014 година.
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. december 9.)
a Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról szóló 2013/463/EU végrehajtási határozat módosításáról
(2014/919/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) és (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején - többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében - már pénzügyi támogatásban részesültek.
(2)
A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat. Ezeknek a szabályoknak összhangban kell lenniük az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel.
(3)
Az ESM keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemmel kapcsolatban hozott 2013. április 25-i 2013/236/EU tanácsi határozat (2) értelmében Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania.
(4)
Az ESM Kormányzótanácsa 2013. április 24-én elviekben döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását.
(5)
A 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) és adott esetben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó ötödik értékelést. Az értékelés eredményeképpen sor került a jelenlegi makrogazdasági kiigazítási program aktualizálására, amely tükrözi a ciprusi hatóságok által 2014 második negyedévéig tett lépéseket.
(6)
Miután a 472/2013/EU rendelet hatályba lépett, sor került a makrogazdasági kiigazítási program tanácsi végrehajtási határozat formájában történő elfogadására. Az egyértelmű jogi helyzet és a jogbiztonság érdekében a programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján újból elfogadták. A program tartalma megegyezik a 2013/236/EU határozattal elfogadott programéval, azonban kiegészült a 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés eredményeivel is. Ezzel egy időben a 2013/236/EU tanácsi határozat hatályát vesztette.
(7)
A 2013/463/EU tanácsi végrehajtási határozatot (3) már módosította a 2014/169/EU tanácsi végrehajtási határozat (4). A legújabb fejlemények fényében a határozatot újra módosítani kell.
(8)
A Bizottság az EKB és az IMF közreműködésével elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó ötödik értékelést. Ennek eredményeképpen változtatásokra van szükség a pénzügyi ágazat reformja, valamint a költségvetési politikai és strukturális reformok terén, mindenekelőtt a következőket illetően: i. a külső korlátozások fokozatos enyhítésére vonatkozó frissített terv, amellyel kapcsolatban a hatóságok vállalják, hogy csak az átfogó értékelés sikeres elvégzését és az egységes felügyeleti mechanizmusra való zökkenőmentes átállást követően kezdenek hozzá; ii. a nemteljesítő hitelek bankok általi kezelésének megerősítésére irányuló további intézkedések; iii. az egyes pénzügyi intézményeket érintő 2013. évi audit monitoringjának lezárására, adott esetben szankciók alkalmazására és a végső határozat közzétételére vonatkozó követelmény; iv. a szövetkezeti csoport működési kapacitásának javítására irányuló további intézkedések előírása; v. a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat meghatározó új átfogó reformkeret miniszterek tanácsa általi elfogadása, valamint a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszerértékesítésével kapcsolatos jogi keret módosításainak a képviselőház általi elfogadása (ez két előzetes intézkedés), mindkét új keretnél a szükséges elemek részletes meghatározása; vi. a 2014 első felében tapasztalt költségvetési teljesítmény tükrözése érdekében a 2014. évi elsődleges költségvetési hiánycél legfeljebb 210 millió EUR-ra (a GDP 1,3 %-a) történő módosítása, a jóléti rendszer reformjának költségvetési semlegességét és a 2015. évi költségvetési hiánycél elérését biztosító javaslat benyújtása, miközben a 2017. évi elsődleges többletre vonatkozó cél lefelé, a GDP 2,5 %-ára módosult a költségvetési kiigazítás 2017-2018 közötti időszakban való kiegyenlítése érdekében; vii. a ciprusi kikötői hatóság és a ciprusi villamosenergia-hatóság privatizációs folyamatának gyakorlati megvalósítása érdekében további lépések meghatározása; viii. az új adóhatóság új biztosának és két segédbiztosának a kinevezése, egy egységes adófizetői adatbázis létrehozása, és a megerősített beszedési hatáskörök érvényesítéséhez szükséges szabályozások elfogadása; ix. az ingatlanadózás 2015-ben végrehajtandó reformja; x. az ingatlanpiac tekintetében a tulajdonilap-kiadás felgyorsítása érdekében további követelmények felvétele; xi. a bírósági ügyhátralékok megszüntetésére vonatkozó cselekvési terv tervezete, az ügyhátralékokra és az eljárások időtartamára vonatkozó részletes statisztikák biztosítása, valamint egy közigazgatási bíróság létrehozása; xii. a ciprusi turizmus szervezetről szóló jelenlegi jogszabályban a versenyt esetlegesen akadályozó cikkek vizsgálata; és xiii. a megújuló energiaforrással történő villamosenergia-termelés további növelésének technikai és gazdasági lehetőségére, valamint a különböző megújuló energiaforrások hagyományos elsődleges energiaforrásokhoz viszonyított bekerülési árára vonatkozó előzetes értékelés végrehajtása, a Ciprusi Energiaügyi Hatóság kapacitásának és függetlenségének javítására irányuló intézkedések előírásával együtt.
(9)
Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre.
(10)
A ciprusi hatóságoknak a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően ki kell kérniük a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2013/463/EU végrehajtási határozat 2. cikke a következőképpen módosul:
1.
Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5) A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor és a szövetkezeti hitelintézeti szektor szerkezetátalakításának végrehajtását, folytatja a felügyelet és a szabályozás megerősítését az egységes felügyeleti mechanizmusra való, folyamatban lévő átállás keretében, reformot hajt végre az adósságátstrukturálási keretet illetően, valamint ütemtervével összhangban fokozatosan megszünteti a korlátozó intézkedéseket a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett.
A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:
a)
a bankszektor likviditási helyzetének szoros monitoringja. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros monitoringja. A külső korlátozások fokozatos enyhítésére a pénzügyi ágazat stabilitásával összeegyeztethető módon, és kényelmes likviditási tartalékokat fenntartva kerül sor. A ciprusi központi bank a korlátozások alkalmazásával kapcsolatos helyszíni vizsgálatokat folytat, és szükség esetén megteszi a megfelelő felügyeleti intézkedéseket. A hatóságok csak az átfogó értékelés sikeres elvégzését és az egységes felügyeleti mechanizmusra való zökkenőmentes átállást követően mérlegelik a külső korlátozó intézkedések további liberalizálását. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Az átfogó értékelés eredményei alapján sor kerül a korlátozó intézkedések fokozatos enyhítésére vonatkozó ütemterv frissítésére és közzétételére. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét;
b)
a minimális tőkeszükséglet kiigazítása a mérlegértékelés paraméterei és az uniós szintű stresszteszt eredményeinek figyelembevétele mellett;
c)
a szerkezetátalakítási terveknek az állami támogatásra vonatkozó szabályok szerinti hivatalos jóváhagyása állami támogatás nyújtását megelőzően. A tőkehiányos bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően állami feltőkésítési támogatást igényelhetnek. A szerkezetátalakítási tervvel rendelkező bankoknak be kell számolniuk a terveik végrehajtásában elért eredményről;
d)
hitelnyilvántartás létrehozása és működtetése;
e)
az egységes felügyeleti mechanizmusra való átállást figyelembe véve a hitel-keletkeztetésre, az eszközök értékvesztésére és a tartalékképzésre vonatkozó szabályozási keret teljes körű végrehajtása;
f)
kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a hatóságokkal és a piacokkal a műveleteik szerkezetátalakítása terén elért előrelépésüket;
g)
az irányítási irányelv felülvizsgálata, amely többek között meghatározza a bankok belső ellenőrzési osztályai és a bankfelügyeletek közötti interakciót;
h)
a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma;
i)
a ciprusi központi bank által vállalt új feladatkörök fényében a szükséges személyzet és módosítások biztosítása, beleértve a szanálási és felügyeleti funkciók különválasztását, a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) és a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6) is magában foglaló egységes szabálykönyv nemzeti jogba való átültetését;
j)
a nemteljesítő hitelek kezelésének megerősítése, figyelembe véve az egységes felügyeleti mechanizmus fejleményeit és határidőit. Ebbe beletartozik: a magatartási kódex és a bankok hátralékkezelési politikáinak és gyakorlatainak a felülvizsgálata; a ciprusi központi bank által felállított átstrukturálási célok monitoringja; a hitelezők számára annak lehetővé tétele, hogy megfelelő pénzügyi információkat szerezzenek a hitelfelvevők pénzügyi helyzetéről, valamint hogy kérelmezzék, elérjék és megvalósítsák a késedelembe esett hitelfelvevők pénzügyi eszközeinek és bevételeinek zárolását; azt lehetővé tevő és megkönnyítő intézkedések, hogy a hitelezők harmadik felekre ruházzanak át meglévő egyéni hiteleket minden biztosítékkal és értékpapírral együtt, anélkül, hogy ehhez meg kellene kapniuk a hitelfelvevő hozzájárulását;
k)
a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítése. Ezt ki kell egészíteni a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat meghatározó átfogó reformkereten alapuló szabályozás kidolgozásával, valamint a módosított kizárási és fizetésképtelenségi keretrendszerek zökkenőmentes és eredményes működésének biztosításával. Továbbá reformját követően a magánszektor adósságának átstrukturálására vonatkozó új jogi keretet felül kell vizsgálni, és szükség szerint kiegészítő intézkedéseket kell meghatározni;
l)
a szövetkezeti hitelintézetekre és a kereskedelmi bankokra vonatkozó szabályozás és felügyelet összehangolásának teljesítése;
m)
annak biztosítása, hogy a szövetkezeti csoport gondoskodjon az egyeztetett szerkezetátalakítási terv időben történő és teljes végrehajtásáról, és további intézkedéseket hozzon működési kapacitásának javítása érdekében, mindenekelőtt a hátralékkezelés, a vezetői információs rendszer, az irányítás és az irányítási kapacitás terén;
n)
a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlattal.
2.
A (8) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„e)
az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó jogszabály elfogadása, valamint privatizációs terv végrehajtása a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;”
3.
A (13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(13) A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített - többek között a 2011-2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő - célok eléréséhez vezető, konkrét cselekvési terv végrehajtása, valamint a ciprusi turizmus szervezetről szóló törvény azon cikkeinek módosítása révén, amelyek esetleg akadályozhatják a turisztikai ágazatban a versenyt. Ciprus az ország légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának kiigazítását eredményező légiközlekedés-politikai stratégiát hajt végre figyelemmel az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájára és az uniós légi közlekedési megállapodásokra, valamint a megfelelő légi összeköttetés biztosítása mellett.”
4.
A (14) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„b)
az átalakított energia- és gázszektor szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a megújuló energiaforrással történő villamosenergia-termelés növelésének a lehetőségére vonatkozó előzetes értékelést; valamint”
5.
A (16) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(16) Az átfogó és koherens növekedési stratégia kidolgozása alkalmával Ciprus figyelembe veszi a folyamatban lévő közigazgatási reformot, az államháztartás-igazgatási reformot, a ciprusi makrogazdasági kiigazítási program egyéb kötelezettségvállalásait, valamint a vonatkozó uniós kezdeményezéseket, figyelembe véve az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtására vonatkozó partnerségi megállapodást. A növekedési stratégiát a már létrehozott növekedési munkacsoportból kialakuló, és a nemzeti intézményi rendszerben rögzítendő egyetlen szerven keresztül kell kidolgozni, koordinálni és érvényre juttatni.”
2. cikk
Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 9-én.