РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/462 НА КОМИСИЯТА
от 19 март 2015 година
за установяване на технически стандарти за изпълнение по отношение на процедурите за одобрение от надзорните органи за учредяването на схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск и по отношение на процедурите за сътрудничество и обмен на информация между надзорните органи във връзка с такива схеми със специална цел, както и за определяне на форматите и образците за информацията, която трябва да бъде отчитана от такива схеми със специална цел в съответствие с Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (1), и по-специално член 211, параграфи 2а и 2б от нея,
като има предвид, че:
(1)
За учредяването на схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск (наричани по-нататък „схеми със специална цел“) е необходимо предварително одобрение от надзорните органи, след получаването на което те могат да започнат поемането на рискове от застрахователните и презастрахователните предприятия. Условията и процедурите, които трябва да се спазват при издаване и оттегляне на одобрението, в т.ч. изискванията за представяне на документи, са уредени в Директива 2009/138/ЕО и следва да бъдат допълнени от настоящия регламент.
(2)
Когато схема със специална цел поема рискове от няколко застрахователни или презастрахователни предприятия, тя следва да поддържа активи в размер, равен на или надвишаващ агрегираната максимална рискова експозиция, като се отчита всяко отделно договорно задължение. Когато издава одобрение, надзорният орган следва да прецени дали това задължение се изпълнява, като вземе предвид всеки отделен договор и прехвърляне на риск.
(3)
Важно е да се установят процедури за сътрудничество и обмен на информация между надзорните органи, когато дадена схема със специална цел е учредена в държава членка, която е различна от държавата членка по установяване на застрахователното или презастрахователното предприятие, от което схемата поема риск. Сътрудничеството и обменът на информация между тези надзорни органи са особено важни по време на процеса на издаване на одобрение от надзорния орган за съответната схема със специална цел. Освен това ако има съществени промени, които могат да повлияят на спазването на изискванията по член 211 от Директива 2009/138/ЕО от страна на схемата със специална цел, и ако лицензът бъде отнет или срокът на действието му изтече, сътрудничеството и обменът на информация между тези надзорни органи са необходими за упражняването на ефективен и ефикасен надзор.
(4)
Посредством изискванията за отчитане пред надзорните органи по член 325 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията (2) би трябвало да се осигури възможност за надзорните органи да преценяват дали схемите със специална цел спазват непрекъснато съответните изисквания. Посочените изисквания следва да бъдат допълнени с образците и форматите, определени с настоящия регламент.
(5)
За осигуряване на по-ясно разбиране на техническите разпоредби, които ще бъдат установени, е необходимо да се предвиди определение за понятието „множествена схема със специална цел“.
(6)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване (ЕОЗППО).
(7)
ЕОЗППО проведе открити обществени консултации по проектите на технически стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от сектора на застраховането, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3).
(8)
За да се повиши правната сигурност по отношение на надзорния режим през периода на поетапно въвеждане по член 308а от Директива 2009/138/ЕО, който ще започне на 1 април 2015 г., е важно настоящият регламент да влезе в сила възможно най-скоро - в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват:
а)
процедурите, които трябва да се спазват при издаването и оттеглянето на одобрение от надзорните органи за учредяването на схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск (наричани по-нататък „схеми със специална цел“);
б)
процедурите, които трябва да се спазват при сътрудничеството и обмена на информация между надзорния орган на държавата членка, в която е учредена дадена схема със специална цел, и надзорния орган на държавата членка, в която е установено прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие;
в)
форматите и образците, които трябва да се използват за ежегодното отчитане на информация от схемите със специална цел.
Член 2
Определение
За целите на настоящия регламент „множествена схема със специална цел“ е схема със специална цел, която поема рискове по силата на повече от един отделен договор от едно или няколко застрахователни или презастрахователни предприятия.
Член 3
Одобрение от надзорните органи за учредяване на схема със специална цел
Всяка схема със специална цел иска от надзорния орган на държавата членка да ѝ бъде издаден лиценз, с който ѝ се разрешава да установи централното си управление на територията на тази държава членка.
Член 4
Решение на надзорния орган
1. Надзорният орган на държавата членка, в която е учредена или предстои да бъде учредена схемата със специална цел, взема решение по всяко заявление за лиценз в срок от шест месеца от датата на получаването му.
2. В своето решение за издаване на одобрение надзорният орган посочва дейностите, за които се издава лицензът на схемата със специална цел, а в съответните случаи - и условията, свързани с тези дейности.
3. Надзорният орган уведомява заявителя за решението си да откаже издаването на лиценз, като посочва подробно мотивите си.
Член 5
Изисквания за представяне на доказателства и документи
Когато подава до надзорния орган заявление за одобрение за учредяване, всяка схема със специална цел доказва, че изискванията на членове 318-324, 326 и 327 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 са спазени и че схемата може да спазва изискванията на член 325 от посочения регламент, като представя съответните документни доказателства в своето заявление. Когато подава заявление за лиценз, заявителят представя най-малко документите, посочени в приложение I. Тези документи се отнасят до структурата на схемата със специална цел, риска, който ще бъде поеман, и финансовата обезпеченост на схемата със специална цел.
Член 6
Отнемане на лиценза
1. Надзорният орган, който издава одобрение за учредяването на схема със специална цел, може да отнеме лиценза на тази схема със специална цел в следните случаи:
а)
когато схемата със специална цел вече не изпълнява първоначалните условия, при които е издадено одобрението за учредяването ѝ;
б)
когато схемата със специална цел извърши тежко нарушение при изпълнението на задълженията си по разпоредбите, които се прилагат за нея.
2. В случая по параграф 1, буква б) надзорният орган приема, че схемата със специална цел е извършила тежко нарушение, когато тя не спазва изискването за пълна финансова обезпеченост и според надзорния орган не може да възстанови в разумен срок състоянието си, отговарящо на изискването.
3. Надзорният орган уведомява незабавно схемата със специална цел за решението си да отнеме лиценза ѝ, като в решението подробно посочва мотивите си.
Член 7
Множествени схеми със специална цел
1. Когато подава до надзорния орган заявление за одобрение за учредяване на множествена схема със специална цел, заявителят допълнително доказва пред надзорния орган, че платежоспособността ѝ не може да бъде неблагоприятно повлияна от производството по ликвидация на нито едно от прехвърлящите рискове застрахователни или презастрахователни предприятия и че множествената схема със специална цел може да изпълнява изискването за платежоспособността непрекъснато.
2. Когато доказва, че платежоспособността ѝ не може да бъде неблагоприятно повлияна от производството по ликвидация на нито едно от прехвърлящите рискове застрахователни или презастрахователни предприятия, множествената схема със специална цел представя достатъчно доказателства, така че надзорният орган да може да направи оценка на нейната сборна агрегирана максимална рискова експозиция и на агрегираната максимална рискова експозиция по всеки отделен договор във връзка с прехвърлянето на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие.
3. Когато подава до надзорния орган заявление за одобрение за учредяване на множествена схема със специална цел, заявителят представя достатъчно доказателства, че отговаря на условията по членове 319-321 и член 326 от Регламента за изпълнение, като се отчита всеки отделен договор, за да се определи дали схемата изпълнява изискванията за платежоспособност.
4. Когато заявителят не може да представи достатъчно доказателства съгласно разпоредбите на параграфи 1-3, надзорният орган отхвърля заявлението за учредяване на множествената схема със специална цел.
Член 8
Постоянно сътрудничество между надзорните органи
1. Когато схемата със специална цел, която поема риск от застрахователно или презастрахователно предприятие, е учредена в държава членка, която е различна от държавата членка, където е лицензирано застрахователното или презастрахователното предприятие, съответните надзорни органи осъществяват постоянно сътрудничество.
2. Надзорните органи обменят информация, която е от значение във връзка с упражняването на надзорните им функции, в т.ч. информация за планирани надзорни мерки срещу схемата със специална цел или прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие, когато това може да окаже въздействие на надзора върху тази схема със специална цел или прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие. При такива обстоятелства надзорните органи незабавно се уведомяват взаимно.
Член 9
Консултации преди издаването на лиценз
Преди да издаде лиценза, надзорният орган, от когото е поискано одобрение за учредяването на схема със специална цел, се консултира с надзорния орган на държавата членка, където е установено прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие.
Член 10
Съобщаване за промени
Отговарящият за схемата със специална цел надзорен орган незабавно съобщава на надзорния орган, отговарящ за застрахователното или презастрахователното предприятие, прехвърлящо риск към тази схема със специална цел, всички значими сведения, получени от схема със специална цел по силата на член 325, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 във връзка с промени, които могат да окажат въздействие върху спазването на изискванията по членове 318-324, 326 и 327 от посочения регламент от страна на схемата със специална цел. Надзорният орган съобщава незабавно за нарушението на изискванията за платежоспособност от страна на схемата със специална цел.
Член 11
Съобщаване за отнемане на лиценз
При отнемане на лиценза на дадена схема със специална цел отговарящият за нея надзорен орган незабавно уведомява надзорния орган, отговарящ за прехвърлящото към нея риск застрахователно или презастрахователно предприятие.
Член 12
Предаване на годишния отчет
Отговарящият за схемата със специална цел надзорен орган незабавно предава екземпляр от годишния ѝ отчет, представен по силата на член 325, параграфи 3 и 4 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35, на надзорния орган, отговарящ за прехвърлящото към нея риск застрахователно или презастрахователно предприятие. При множествена схема със специална цел отговарящият за нея надзорен орган може да предаде на съответните надзорни органи само онези части от отчета, които се отнасят до застрахователното или презастрахователното предприятие, установено в държавата членка на тези надзорни органи.
Член 13
Количествени данни в годишния отчет
По силата на член 325 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 схемата със специална цел ежегодно представя на отговарящия за нея надзорен орган количествени данни в съответствие с образците и форматите, изложени в приложение II, и съгласно указанията от приложение III. Тези данни включват:
а)
съдържание на отчета по образец SPV.01.01 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.01.01;
б)
основни данни за схемата със специална цел по образец SPV.01.02 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.01.02;
в)
данни от счетоводния баланс на схемата със специална цел, в които се разграничават значимите класове активи, пасиви и елементи на собствения капитал, в т.ч. данни за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране, по образец SPV.02.01 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.02.01;
г)
данни за задбалансовите позиции на схемата със специална цел по образец SPV.02.02 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.02.02;
д)
поети рискове по всеки отделен договор за прехвърляне на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие по образец SPV.03.01 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.03.01;
е)
списък на издадените дългови ценни книжа или други договорени механизми за финансиране по всеки отделен договор за прехвърляне на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие по образец SPV.03.02 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.03.02.
Член 14
Качествени данни в годишния отчет
По силата на член 325 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 схемата със специална цел ежегодно представя на отговарящия за нея надзорен орган качествени данни, съдържащи:
а)
подходящо описание на базата, методите и допусканията, използвани при оценяването на активите;
б)
подходящо описание на базата, методите и допусканията, използвани за определянето на агрегираната максимална рискова експозиция;
в)
подробни сведения за конфликтите на интереси между схемата със специална цел, застрахователните или презастрахователните предприятия и кредиторите и лицата, предоставящи финансиране;
г)
подробни сведения за значимите сделки, сключени от схемата със специална цел през последния отчетен период;
д)
сведения, които доказват, че схемата със специална цел продължава да спазва изискването за пълна финансова обезпеченост, в т.ч.:
i)
описание на рисковете, вкл. ликвидните рискове и количествено измеримите рискове, поети от схемата със специална цел;
ii)
сведения за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране;
е)
ако схемата със специална цел не е спазвала непрекъснато изискванията за пълна финансова обезпеченост през отчетния период, тя включва в отчета всички важни сведения за това нарушение и преодоляването му през отчетния период съгласно член 326 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35;
ж)
качествени данни за евентуалните промени, които биха могли да окажат въздействие върху спазването на изискванията по членове 318-324, 326 и 327 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35.
Член 15
Описание на рисковете, поети от схемата със специална цел
Когато описва поетите рискове по силата на член 14, схемата със специална цел представя в годишния си отчет следните сведения:
а)
дали поетите рискове са свързани с животозастраховане, или с общо застраховане;
б)
какви видове активиращи събития се прилагат за тези рискове;
в)
дали през отчетния период е имало настъпване на активиращо събитие, довело до предявяване на претенция към активите на схемата със специална цел;
г)
дали през отчетния период са извършени плащания по претенция, какъв е размерът на тези плащания към момента и дали активиращото събитие е оказало неблагоприятно влияние върху ликвидността на схемата със специална цел;
д)
дали рисковият профил на схемата със специална цел се е променил съществено след предходния отчетен период, или в сравнение с първоначалните условия, съобщени на отговарящия за нея надзорен орган при издаването на лиценза.
Член 16
Сведения за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране
Когато по силата на член 14 представя сведения за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране, схемата със специална цел включва следното:
а)
приходите от издаването на дългови инструменти или от други механизми за финансиране и сведения и дали те са били напълно платени, по отношение на всеки отделен договор за прехвърляне на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие;
б)
различните равнища на механизма за финансиране, като се посочват траншовете или равнищата, в т.ч. сведения за присъдени външни рейтинги или използвани вътрешни рейтинги на издадените дългови инструменти и за кредитните агенции, чиито услуги евентуално са били използвани;
в)
причините, поради които финансовите договорености се смятат за достатъчно стабилни, за да осигурят непрекъсната защита срещу възможни претенции на застрахователното или презастрахователното предприятие, прехвърлящо риск към схемата със специална цел, да поддържат способността ѝ да изплаща задълженията си, когато станат изискуеми, и да гарантират изплащането на дълга или задълженията по механизмите за финансиране;
г)
всички дългови инструменти, които са били обезсилени или изкупени обратно, частично или изцяло, за периода след издаването им и отделно за текущия отчетен период.
Член 17
Начини на отчитане
Схемите със специална цел предават на надзорния орган количествените данни по член 13 по електронен път, а качествените данни по член 15 - в електронно четим формат.
Член 18
Валута и единици
1. Схемите със специална цел представят всички парични данни от отчета по член 13 в отчетната си валута. За тази цел данните в други валути се преизчисляват в отчетната валута по валутния курс, който е в сила към края на отчетния период.
2. Схемите със специална цел представят числовите стойности като данни в следните формати:
а)
данните от категорията „парични“ се представят с минимална точност до единица;
б)
данните от категорията „цели числа“ се представят без никакви знаци след десетичната запетая и с точност до единица.
Член 19
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 март 2015 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/462 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 19.)
a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a különleges célú gazdasági egységek létrehozásának felügyeleti jóváhagyására, a felügyeleti hatóságok között a különleges célú gazdasági egységek tekintetében folytatott együttműködéssel és információcserével kapcsolatos eljárásokra, valamint a különleges célú gazdasági egységek általi adatszolgáltatás formátumának és tábláinak meghatározására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 211. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 211. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
mivel:
(1)
A biztosítóktól vagy viszontbiztosítóktól való kockázatátvállalást megelőzően a különleges célú gazdasági egységek létrehozásához felügyeleti jóváhagyásra van szükség. Az e jóváhagyás megadása és visszavonása esetén teljesítendő feltételeket és eljárásokat, köztük a dokumentációra vonatkozó előírásokat a 2009/138/EK irányelv szabályozza, és azokat indokolt ezzel a rendelettel kiegészíteni.
(2)
Ha a különleges célú gazdasági egység egynél több biztosítótól vagy viszontbiztosítótól vállal át kockázatot, a különleges célú gazdasági egységnek rendelkeznie kell az összesített legnagyobb kockázati kitettségét elérő vagy meghaladó eszközökkel, minden egyes szerződéses kötelezettséget figyelembe véve. A felügyeleti jóváhagyás megadása során a felügyeleti hatóságnak értékelnie kell e kötelezettség teljesülését, és figyelembe vesz minden egyes szerződéses megállapodást és kockázatátadást.
(3)
Fontos meghatározni a felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere eljárásait arra az esetre, amikor a különleges célú gazdasági egység olyan tagállamban rendelkezik székhellyel, amely eltér annak a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a székhelye szerinti tagállamtól, amelytől kockázatot vállal át. Az említett felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere különösen fontos a különleges célú gazdasági egység felügyeleti jóváhagyásának folyamata során. Ugyanígy, ha olyan lényeges változás következik be, amely potenciálisan befolyásolja a különleges célú gazdasági egység általi, a 2009/138/EK irányelv 211. cikkében foglalt követelményeknek való megfelelést, valamint ha az engedélyt visszavonják vagy érvényessége megszűnik, a hatékony és eredményes felügyelet biztosítása érdekében szintén szükség van az említett felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre és információcserére.
(4)
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 325. cikkében meghatározott felügyeleti jelentéstételi követelmények lehetővé teszik a különleges célú gazdasági egységek felügyeleti hatóságai számára a vonatkozó követelményeknek való folyamatos megfelelés értékelését. Az említett követelményeket célszerű az ebben a rendeletben meghatározott táblákkal és formátumokkal kiegészíteni.
(5)
A meghatározandó megfelelő technikai szabályok egyértelműbb értelmezése érdekében szükséges meghatározni a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység fogalmát.
(6)
Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.
(7)
Az EIOPA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az azzal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét.
(8)
A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza:
a)
a különleges célú gazdasági egység létrehozására vonatkozó felügyeleti jóváhagyás megadása és visszavonása során követendő eljárásokat;
b)
a különleges célú gazdasági egység székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága és a kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága közötti együttműködés és információcsere során követendő eljárásokat;
c)
a különleges célú gazdasági egység általi éves adatszolgáltatás céljából használandó formátumokat és táblákat.
2. cikk
Fogalommeghatározás
E rendelet alkalmazásában „többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység”: olyan különleges célú gazdasági egység, amely egy vagy több biztosítótól vagy viszontbiztosítótól egynél több különálló szerződéses megállapodás keretében vállal át kockázatot.
3. cikk
A különleges célú gazdasági egység létrehozásának felügyeleti jóváhagyása
A különleges célú gazdasági egység engedélyt kér a tagállam felügyeleti hatóságától arra, hogy központi irodáját az adott tagállam területén létrehozhassa.
4. cikk
A felügyeleti hatóság határozata
(1) Azon tagállam felügyeleti hatósága, amelyben a különleges célú gazdasági egység székhellyel rendelkezik vagy székhelyet kíván létesíteni, az engedély iránti kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül határoz a kérelemről.
(2) A felügyeleti jóváhagyás megadásáról szóló határozatában a felügyeleti hatóság felsorolja a tevékenységeket, amelyekre a különleges célú gazdasági egység engedélyt kapott, és adott esetben a tevékenységekhez kapcsolódó feltételeket.
(3) Az engedélykérelmet elutasító határozathoz csatolni kell annak részletes indoklását, és a felügyeleti hatóságnak erről értesítenie kell a kérelmezőt.
5. cikk
Bizonyítási és dokumentációs követelmények
A létrehozás felügyeleti jóváhagyásának kérelmezése során a különleges célú gazdasági egységnek a kérelméhez csatolt igazoló dokumentumokkal bizonyítania kell, hogy az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 318-324., valamint 326. és 327. cikkében meghatározott követelmények teljesülnek, és hogy a különleges célú gazdasági egység teljesíteni tudja az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkének követelményeit. Az engedélykérelem benyújtása során a kérelmező legalább az I. mellékletben meghatározott igazoló dokumentumokat csatolja. A dokumentációnak ki kell terjednie a különleges célú gazdasági egység szerkezetére, a vállalandó kockázatra és a különleges célú gazdasági egység finanszírozására.
6. cikk
Az engedély visszavonása
(1) A különleges célú gazdasági egység létrehozását jóváhagyó felügyeleti hatóság visszavonhatja az adott különleges célú gazdasági egység engedélyét, ha:
a)
a különleges célú gazdasági egység már nem teljesíti azokat az eredeti feltételeket, amelyek alapján az adott különleges célú gazdasági egység létrehozásához a jóváhagyást megadták;
b)
a különleges célú gazdasági egység súlyosan megsérti a rá vonatkozó rendelkezésekből eredő kötelezettségeit.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a felügyeleti hatóság akkor tekinti úgy, hogy a különleges célú gazdasági egység súlyos mulasztást követett el, ha nem felel meg a teljes körű finanszírozottság követelményének, és a felügyeleti hatóság úgy véli, hogy a különleges célú gazdasági egység nem tudja ésszerű időn belül helyreállítani a megfelelést.
(3) Az engedély visszavonására vonatkozó bármely határozatot részletes indokolással kell ellátni, és azt a különleges célú gazdasági egységgel haladéktalanul közölni kell.
7. cikk
Többmegállapodásos különleges célú gazdasági egységek
(1) A többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység létrehozására irányuló felügyeleti jóváhagyás kérelmezése során a kérelmezőnek a felügyeleti hatósága számára azt is hitelt érdemlően bizonyítania kell, hogy fizetőképességét nem érintheti kedvezőtlenül a kockázatot átadó egyik biztosító vagy viszontbiztosító felszámolási eljárása sem, és hogy a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység mindenkor teljesíteni tudja a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó követelményt.
(2) Annak igazolása során, hogy a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység fizetőképességét nem érintheti kedvezőtlenül a kockázatot átadó egyik biztosító vagy viszontbiztosító felszámolási eljárása sem, a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység elegendő bizonyítékot szolgáltat ahhoz, hogy felügyeleti hatósága értékelni tudja a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység átfogó összesített legnagyobb kockázati kitettségét, és a valamely biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás összesített legnagyobb kockázati kitettségét.
(3) A többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység létrehozására irányuló felügyeleti jóváhagyás kérelmezése során a kérelmezőnek kielégítő mértékben bizonyítania kell, hogy teljesíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 319-321., és 326. cikkében meghatározott feltételeket, figyelembe véve minden egyes szerződéses megállapodást annak meghatározása céljából, hogy a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység megfelel-e a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó követelményeknek.
(4) Ha a kérelmező nem képes az (1)-(3) bekezdés előírásaival összhangban elegendő bizonyítékot benyújtani, a felügyeleti hatóság elutasítja a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység létrehozása iránti kérelmet.
8. cikk
A felügyeleti hatóságok közötti folyamatos együttműködés
(1) Ha a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól kockázatot átvállaló különleges célú gazdasági egység olyan tagállamban rendelkezik székhellyel, amely nem az a tagállam, amelyben a biztosítót vagy viszontbiztosítót engedélyezték, az érintett felügyeleti hatóságok folyamatos jelleggel együttműködnek.
(2) A felügyeleti hatóságok kicserélik a felügyeleti feladatok gyakorlása szempontjából lényeges információkat, többek között a különleges célú gazdasági egységgel szemben vagy a kockázatot átadó biztosítóval vagy viszontbiztosítóval szemben tervezett felügyeleti intézkedésekre vonatkozó információkat, ha ez befolyásolhatja az adott különleges célú gazdasági egység, vagy a kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeletét. Ilyen körülmények között a felügyeleti hatóságok haladéktalanul tájékoztatják egymást.
9. cikk
Az engedély megadását megelőző konzultáció
Az engedély megadását megelőzően a felügyeleti hatóság, amelynél a különleges célú gazdasági egység létrehozására vonatkozó felügyeleti jóváhagyást kérelmezik, konzultál azon tagállam felügyeleti hatóságával, amelyben a kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító székhellyel rendelkezik.
10. cikk
A változásokra vonatkozó tájékoztatás
A különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága haladéktalanul közöl az adott különleges célú gazdasági egységnek kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeleti hatóságával minden lényeges információt, amelyről a különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikke (5) bekezdése szerint értesítette, és amely olyan változáshoz kapcsolódik, amely befolyásolhatja a különleges célú gazdasági egységnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 318-324. cikkében, valamint 326. és 327. cikkében meghatározott követelményeknek való megfelelését. A felügyeleti hatóság haladéktalanul tájékoztatást ad arról, ha a különleges célú gazdasági egység megsérti a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó követelményeket.
11. cikk
Az engedély visszavonására vonatkozó tájékoztatás
A különleges célú gazdasági egység engedélyének visszavonása esetén az adott különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága haladéktalanul értesíti erről az adott különleges célú gazdasági egységnek kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeleti hatóságát.
12. cikk
Az éves jelentés megosztása
A különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága a különleges célú gazdasági egységnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján benyújtott éves jelentését haladéktalanul megosztja az adott különleges célú gazdasági egységnek kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeleti hatóságával. Többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység esetében a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága a jelentés kizárólag azon részeit oszthatja meg a felügyeleti hatóságokkal, amelyek az adott felügyeleti hatóságok tagállamában székhellyel rendelkező biztosítóhoz vagy viszontbiztosítóhoz kapcsolódnak.
13. cikk
Az éves jelentés számszerű tartalma
A különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkével összhangban évente számszerű információt nyújt be felügyeleti hatóságának a II. mellékletben meghatározott formátumok és táblák szerint, és a III. mellékletben foglalt előírásoknak megfelelően, mely információ a következőket tartalmazza:
a)
a jelentés tartalma a II. melléklet SPV.01.01 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.01.01 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
b)
a különleges célú gazdasági egységre vonatkozó alapvető információk a II. melléklet SPV.01.02 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.01.02 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
c)
a különleges célú gazdasági egység mérlegadatai, megkülönböztetve az eszközök, kötelezettségek és sajáttőke-elemek lényeges kategóriáit, beleértve a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt vagy más finanszírozási mechanizmust, a II. melléklet SPV.02.01 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.02.01 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
d)
a különleges célú gazdasági egység mérlegen kívüli adatai a II. melléklet SPV.02.02 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.02.02 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
e)
a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás tekintetében a vállalt kockázat, a II. melléklet SPV.03.01 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.03.01 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
f)
a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás tekintetében a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vagy más finanszírozási mechanizmusok felsorolása, a II. melléklet SPV.03.02 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.03.02 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően.
14. cikk
Az éves jelentés szöveges tartalma
A különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkével összhangban évente szöveges információt nyújt be felügyeleti hatóságának a következőkre kiterjedően:
a)
az eszközök értékeléséhez alkalmazott alap, módszerek és feltevések megfelelő leírása;
b)
az összesített legnagyobb kockázati kitettség meghatározására használt alap, módszerek és feltevések megfelelő leírása;
c)
a különleges célú gazdasági egység, a biztosító vagy viszontbiztosító és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír vagy finanszírozási mechanizmus szolgáltatói közötti érdekütközés részletei;
d)
az utolsó jelentéstételi időszakban a különleges célú gazdasági egység által kötött jelentős ügyletek részletei;
e)
annak bizonyítására vonatkozó információ, hogy a különleges célú gazdasági egység továbbra is teljes körűen finanszírozott, többek között:
i.
a különleges célú gazdasági egység által vállalt kockázatok, köztük a likviditási kockázatok és a számszerűsíthető kockázatok;
ii.
információ a kibocsátott adósságinstrumentumokról vagy más finanszírozási mechanizmusokról;
f)
ha a különleges célú gazdasági egység nem felelt meg folyamatosan a teljes körű finanszírozottság követelményének a jelentéstételi időszakban, a különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 326. cikkének megfelelően minden lényeges információt bejelent a jelentéstételi időszak során a meg nem feleléssel és annak helyreállításával kapcsolatosan;
g)
szöveges információ minden olyan változásról, amely befolyásolhatja a különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 318-324. cikkében, valamint 326. és 327. cikkében meghatározott követelményeknek való megfelelését.
15. cikk
A különleges célú gazdasági egység által vállalt kockázatok leírása
A vállalt kockázatok 14. cikkben előírt ismertetése során a különleges célú gazdasági egység a következőkről szolgáltat információkat az éves jelentésben:
a)
a vállalt kockázatok főként élet vagy nem-élet típusú kockázatok-e;
b)
milyen típusú kiváltó események érvényesek az említett kockázatokra;
c)
előfordult-e kiváltó esemény a jelentéstételi időszakban, amely követelést váltott ki a különleges célú gazdasági egység eszközeivel szemben;
d)
sor került-e követelésből eredő összegek kifizetésére a jelentéstételi időszakban, és ha igen, mennyit fizettek ki az adott időpontig, és hogy a kiváltó esemény negatívan érintette-e a különleges célú gazdasági egység likviditását;
e)
a különleges célú gazdasági egység kockázati profilja lényegesen változott-e az előző jelentéstételi időszak óta, vagy a felügyeleti hatóságával az engedélyezéskor közölt eredeti feltételekhez képest.
16. cikk
Információ a kibocsátott adósságinstrumentumokról vagy más finanszírozási mechanizmusokról
A 14. cikk által előírt, a kibocsátott adósságinstrumentumokra vagy más finanszírozási mechanizmusokra vonatkozó információk megadása során a különleges célú gazdasági egység a következőkről tesz jelentést:
a)
a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátásából vagy más finanszírozási mechanizmusokból származó bevételek, és hogy ezeket teljes mértékben befizették-e a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás tekintetében;
b)
a finanszírozási mechanizmus szintjeinek típusai, meghatározva az ügyletrészsorozatokat vagy szinteket, beleértve a kapott külső minősítésekre vagy a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz használt belső minősítésekre vonatkozó információt, és adott esetben, hogy melyik hitelminősítő intézeteket vették igénybe;
c)
az indokok, amelyek alapján a pénzügyi megállapodásokat kellően megalapozottnak tekintik a kockázatot a különleges célú gazdasági egységnek átadó biztosító vagy viszontbiztosító potenciális követelései folyamatos védelmének biztosításához, azon képességének fenntartásához, hogy a különleges célú gazdasági egység által fizetendő összegeket azok esedékességekor kiegyenlítse, és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír vagy a finanszírozási mechanizmus kifizetési struktúrájának biztosításához;
d)
a kibocsátásuk óta, és külön a jelenlegi jelentéstételi időszakban részben vagy egészben törölt, visszavásárolt vagy visszaváltott adósságinstrumentumok.
17. cikk
A jelentéstétel módja
A különleges célú gazdasági egységek a jelentés 13. cikkben említett számszerű tartalmát elektronikusan, a jelentés 15. cikkben említett szöveges tartalmát pedig elektronikusan olvasható formátumban nyújtják be a felügyeleti hatóságnak.
18. cikk
Pénznem és egységek
(1) A különleges célú gazdasági egység a 13. cikkben említett jelentésben lévő minden monetáris adatot a különleges célú gazdasági egység jelentési pénznemében nyújt be. E célból a többi pénznemet a jelentéstételi időszak végén érvényes árfolyam használatával át kell váltani a jelentési pénznemre.
(2) A különleges célú gazdasági egységek a numerikus értékeket tényként közlik a következők szerint:
a)
a „pénznem” típusú adatokat minimum egész számnak megfelelő pontossággal kell jelenteni;
b)
az „egész szám” típusú adatokat tizedesjegyek alkalmazása nélkül, egész számnak megfelelő pontossággal kell jelenteni.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 19-én.