РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1290/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за определяне на правилата за участие и разпространение на резултатите в „Хоризонт 2020“ - рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.)“ и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1906/2006
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 173, 183 и член 188, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014-2020 г.) („Хоризонт 2020“) е създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4). Посоченият регламент следва да бъде допълнен с правила за участие в непреки дейности, предприети по „Хоризонт 2020“ и за използване и разпространение на резултатите от тези дейности.
(2)
„Хоризонт 2020“ следва да се прилага така, че да допринесе пряко за заемане на водещи позиции в промишлеността, за растежа и заетостта, както и за благоденствието на гражданите в Европа, и да отразява стратегическото виждане, залегнало в съобщението на Комисията от 6 октомври 2010 г., озаглавено „Водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ Съюз за иновации“, в което Комисията се задължава коренно да опрости достъпа на участниците.
(3)
„Хоризонт 2020“ следва да подпомага постигането и функционирането на Европейско научноизследователско пространство, в което изследователите, научните знания и технологиите се движат свободно, чрез укрепване на сътрудничеството както между Съюза и държавите-членки, така и сред държавите-членки, по-специално чрез прилагане на съгласуван набор от правила.
(4)
Правилата за участие, използване и разпространение по „Хоризонт 2020“, установени в настоящия регламент ("правилата") следва да отразяват адекватно препоръките на Европейския парламент, обобщени в неговата резолюция от 11 ноември 2010г. относно опростяването на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания (5), и на Съвета относно опростяването на административните и финансовите изисквания на рамковите програми за научни изследвания. Правилата следва да придадат последователност на мерките за опростяване, които вече са въведени по силата на Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6).Те следва да бъдат съобразени с препоръките от окончателния доклад на експертната група, озаглавен „Междинна оценка на Седмата рамкова програма“ от 12 ноември 2010 г., както и следва да доведат до по-нататъшен напредък в облекчаването на административната тежест за участниците и в намаляването на сложността на финансовите разпоредби с цел улесняване на участието и снижаване на финансовите грешки. В правилата следва също така да се отразят тревогите и препоръките на научноизследователската общност, произтичащи от дебата, предизвикан от съобщението на Комисията от 29 април 2010 г., озаглавено „Опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания“и последвалата го Зелена книга от 9 февруари 2011 г., озаглавена „От предизвикателства към възможности - изграждане на обща стратегическа рамка за финансиране от ЕС на научните изследвания и иновациите“.
(5)
Междинната оценка на „Хоризонт 2020“ следва да включва оценка на новия модел на финансиране, включително въздействието му върху равнищата на финансиране, участието и привлекателността на "Хоризонт 2020".
(6)
Комисията или съответният орган за финансиране следва да гарантира, че насоките и информацията са достъпни за всички потенциални участници към момента на публикуване на поканата за представяне на предложения.
(7)
За да се осигури съгласуваност с другите програми за финансиране от Съюза, „Хоризонт 2020“ следва да се прилага в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7), и делегирания регламент на Комисията (ЕС) 1268/2012 (8), като надлежно се отчита специфичният характер на научноизследователските и иновационните дейности.
(8)
Необходимо е да се гарантира комплексен подход чрез обединяване на дейностите, извършвани въз основа на действащата Седма рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.), приета с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, създадена с Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) и от Европейския институт за иновации и технологии („EIT“), създаден с Регламент (ЕО) № 294/2008 на Европейския парламент и на Съвета (10), с което да се улесни участието, да се създаде по-съгласуван набор от инструменти и да се повиши научното и икономическото въздействие, като същевременно се избегнат дублирането и разпокъсването. За осигуряването на цялостна рамка, улесняваща участието в програми, които се подпомагат финансово от Съюза чрез бюджета на „Хоризонт 2020“, включително в програми, ръководени от EIT, смесени предприятия или всякакви други структури, създадени по силата на член 187 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и в програми, осъществявани от държавите-членки съгласно член 185 от ДФЕС, следва да се прилагат общи правила.
Същевременно следва да се гарантира гъвкавост при приемането на конкретни правила, когато това е оправдано поради специфичните нужди на съответните дейности. За да се вземат предвид специфичните оперативни нужди, установени в рамките на съответния основен акт на органите, създадени по член 187 от ДФЕС, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия за приемане на актове в съответствие с член 290 от ДФЕС. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(9)
Дейностите, които попадат в приложното поле на настоящия регламент, следва да бъдат съобразени със зачитането на основните права и съблюдаването на принципите, заложени по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз. Тези дейности следва да бъдат в съответствие с правните задължения, в т.ч. с международното право и с всички релевантни решения на Комисията като обявлението на Комисията от 28 юни 2013 г. (11),., както и с етичните принципи, които включват принципът да се избягват всякакви нарушения на почтеността на научните изследвания.
(10)
В съответствие с целите на международното сътрудничество, определени в членове 180 и 186 от ДФЕС, следва да бъде поощрявано участието на правни образувания, установени в трети държави, и на международни организации. Прилагането на правилата следва да бъде в съответствие с мерките, приети съгласно членове 75 и 215 от ДФЕС, както и с международното право. Прилагането на правилата следва също така надлежно да отчита условията за участие на образувания от Съюза в съответните програми на трети държави.
(11)
Правилата следва да осигурят съгласувана, изчерпателна и прозрачна рамка, която да гарантира възможно най-ефикасното изпълнение на програмата, като се вземе предвид необходимостта от лесен достъп чрез опростени процедури за всички участници, особено за микро, малки и средни предприятия (МСП). Финансовата помощ от Съюза може да се предоставя в различна форма.
(12)
Съгласно принципа на прозрачност и в допълнение към оповестяването, посочено в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в Регламент (ЕС) № 1268/2012, Комисията следва да публикува открити покани за представяне на предложения на интернет страниците на „Хоризонт 2020“ посредством специални информационни канали, както и следва да осигури широкото им разпространение, в т.ч. посредством националните точки за контакт и при поискване в достъпни формати, когато това е осъществимо.
(13)
Посочените в настоящия регламент критерии за подбор и отпускане на безвъзмездни средства следва да се прилагат по прозрачен начин и съгласно обективни и измерими параметри, като се отчита основната цел на „Хоризонт 2020“ за постигане на добре функциониращо европейско научноизследователско пространство.
(14)
Като общо правило, периодът между датата на окончателно представяне на предложенията и подписването на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства на кандидатите или уведомяването им за решението относно отпускането на безвъзмездните средства следва да бъде по-кратък от периода, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. В надлежно обосновани случаи и за дейности на Европейския научноизследователски съвет следва да бъде допустим по-дълъг период.
(15)
Комисията следва да продължи усилията си за опростяване на процедурите по начините, за които дава възможност усъвършенстването на информационно-технологичните системи, например по-нататъшното разширяване на портала за участниците, който следва да функционира като единствена входна точка от публикуването на поканите през представяне на предложения до изпълнението на действието, с цел създаване на система за обслужване на едно гише. Системата може да предоставя на кандидатите и обратна информация относно напредъка и сроковете по кандидатстването им.
(16)
Работата с поверителни данни и класифицирана информация се подчинява на съответното право на Съюза, включително на вътрешните правила на институциите, като например Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (12), с което се определят разпоредбите относно сигурността на класифицираната информация на Европейския съюз.
(17)
Необходимо е да се установят минималните условия за участие, както като общо правило, така и с оглед на спецификата на дейностите по „Хоризонт 2020“. По-специално, следва да се установят правила относно броя на участниците и тяхното място на установяване. В случай на дейност без участието на установен в държава-членка правен субект, следва да се изпълняват целите, посочени в членове 173 и 179 от ДФЕС.
(18)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (13), правните образувания от отвъдморските страни и територии могат да участват в „Хоризонт 2020“, като спазват съответните условия, посочени в него.
(19)
Комисията следва да предвиди сроковете за поканите и исканията за информация, като при възможност вземе под внимание обичайните празнични и почивни дни.
(20)
За неодобрените предложения Комисията следва да предоставя обратна информация на засегнатите кандидати.
(21)
Наличието на ясни и прозрачни механизми за разработване на поканите по конкретни теми следва да създаде равни условия за участниците, да повиши привлекателността на "Хоризонт 2020" и да повиши участието.
(22)
По всички аспекти на „Хоризонт 2020“ Комисията следва да действа съгласно принципите на Европейския кодекс за добро поведение на администрацията, приложен към Решение 2000/633/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (14).
(23)
Необходимо е да се установят редът и условията за предоставяне на финансиране от страна на Съюза за участниците в дейности по „Хоризонт 2020“. За да се намали сложността на съществуващите правила за финансиране, следва да се приеме опростена система за възстановяване на разходите с по-често използване на еднократни общи суми, фиксирани ставки и разходи за единица продукт.
(24)
Ставките за възстановяване на разходите, упоменати в настоящия регламент, са посочени като максимум, за да бъдат спазени изискването за нестопанска цел и принципът на съфинансиране, както и за да се даде възможност на участниците да поискат по-ниска ставка. По принцип ставките за възстановяване на разходите обаче следва да бъдат 100 % или 70 %.
(25)
При класификацията на технологичните изследвания, разработването на продукти и демонстрационните дейности следва да бъдат взети предвид определенията на ОИСР по отношение на равнището на технологична готовност (TRL).
(26)
Отговор на специфичните предизвикателства в областта на научните изследвания и иновациите следва да се търси чрез нови форми на финансиране, например награди, обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий и за новаторски решения, инструмента за МСП и дейностите по проекта „Бърз път към иновации“, които изискват специфични правила.
(27)
За да се осигури равнопоставеност на всички предприятия на вътрешния пазар, финансирането, предоставено от „Хоризонт 2020“, следва да бъде съобразено с правилата на Съюза за държавните помощи, за да се гарантира ефективността на публичните разходи и да се предотвратят смущения на пазара като отблъскване на частното финансиране, създаване на неефикасни пазарни структури или поддържане на неефективни фирми. Следва да се направи необходимото, за да се гарантира, че финансирането на иновационните дейности не нарушават конкуренцията и не водят до намеса на пазара без достатъчно причини.
(28)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, като се гарантира подходящ баланс между доверие и контрол.
(29)
Съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 правилата следва да предоставят основата за по-широко приемане на обичайните счетоводни практики за разходи на бенефициентите.
(30)
Гаранционният фонд на участниците, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета (15) и управляван от Комисията, се оказа важен предпазен механизъм, който ограничава рисковете, свързани с дължимите и невъзстановени суми от неизпълнили задълженията си участници. Ето защо е необходимо да бъде създаден нов гаранционен фонд на участниците (наричан по-нататък „Фондът“). За да се гарантира по-ефикасно управление и по-широко обхващане на участниците, чрез Фонда следва да се финансират дейности по програмата, създадена с Решение № 1982/2006/ЕО, по програмата, създадена с Решение на Съвета 2006/970/Евратом (16), по програмата, създадена с Решение 2012/93/Евратом (17) на Съвета, както и дейностите, посочени в „Хоризонт 2020“ и Регламент (Евратом) № 1314/2013 на Съвета (18). Фондът не следва да обхваща програми, управлявани от правни субекти, различни от органите за финансиране на Съюза.
(31)
За постигане на по-голяма прозрачност следва да се публикуват имената на експертите, сътрудничили на Комисията или съответните органи за финансиране при прилагането на настоящия регламент. Когато има опасност публикуването на името да застраши сигурността или неприкосновеността на експерт или да засегне неоснователно личния му живот, Комисията или органите за финансиране следва да могат да се въздържат от публикуване на името.
(32)
Личните данни на експертите следва да бъдат обработвани в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (19).
(33)
Следва да бъдат определени правила за използване и разпространение на резултатите, с което да се гарантира, че участниците защитават, използват и разпространяват тези резултати по подходящ начин - по-специално, да се предвиди възможността за допълнителни условия за използване в стратегически интерес на Европа. Участниците, които са получили финансиране от Съюза и планират да използват получените чрез него резултати основно в трети държави, които не са асоциирани към „Хоризонт 2020“, следва да посочат начина, по който предоставеното от Съюза финансиране ще допринесе за цялостната конкурентоспособност на Европа (принцип на реципрочност), съгласно предвиденото в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
(34)
В случаите на научни изследвания с потенциал за по-нататъшно развитие като нова медицинска технология (като лекарства, ваксини и медицинска диагностика) следва да се предприемат мерки за гарантиране на незабавно използване и разпространение на резултатите по целесъобразност.
(35)
Въпреки успеха на действащите дългови и капиталови финансови инструменти на Съюза за научноизследователска и развойна дейност и иновации, достъпът до рисково финансиране продължава да е основен проблем, особено за иновативните МСП. За да може те да се използват по най-ефективен начин, на дълговите и капиталовите финансови инструменти трябва да им се даде възможност да се съчетават помежду си и с безвъзмездни средства, отпускани от бюджета на Съюза, включително по линия на „Хоризонт 2020“. Нещо повече, Комисията следва специално да осигури приемственост на механизма за финансиране с поделяне на риска (RSFF), създаден с Решение № 1982/2006/EO, и на началния етап на Средството за висок растеж и иновации на МСП (СРИ 1), създадено с Решение № 1639/2006/ЕО, в рамките на заменилите ги дългови и капиталови финансови инструменти по „Хоризонт 2020“, съответно „Заеми и гаранции от Европейския съюз за научни изследвания и иновации“ и „Капиталови инструменти на Европейския съюз за научни изследвания и иновации“. В този контекст приходите и възстановяванията, получени по който и да било от тези финансови инструменти, следва да бъдат пряко в полза на финансовите инструменти, създадени с „Хоризонт 2020“.
(36)
Комисията следва да осигури достатъчно възможности за допълване между инструмента за МСП по „Хоризонт 2020“ и финансовите инструменти по „Хоризонт 2020“ и Програмата COSME, създадена с Регламент (ЕС) № 1287/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20), както и със схемите и инструментите, създадени съвместно с държавите-членки, например съвместната програма „Eurostars“ (21).
(37)
С оглед на правната сигурност и яснота Регламент (ЕО) № 1906/2006 следва да бъде отменен.
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се определят специфичните правила за участие в непреките дейности, предприети съгласно Регламент (ЕС) № 1291/2013, включително участието в непреки дейности, които се финансират от органите за финансиране в съответствие с член 9, параграф 2 от посочения регламент.
С настоящия регламент се определят също така правилата за използване и разпространение на научноизследователски резултати.
2. При спазване на специфичните правила, определени в настоящия регламент, се прилагат съответните правила на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
3. Регламент (ЕО) № 294/2008 или всеки основен акт за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на орган за финансиране по член 185 от ДФЕС може да се установят правила, които се отклоняват от определените в настоящия регламент. За да се вземат предвид специфичните оперативни нужди, установени в рамката на съответния основен акт, на Комисията се дават правомощия да приема по отношение на органите за финансиране, създадени по член 187 от ДФЕС, делегирани актове в съответствие с член 56, отнасящи се за:
а)
условията за участие в покани за представяне на предложения, отправени от органи за финансиране, установени в областта на въздухоплаването, с оглед намаляване на минималния брой участници, определен в член 9, параграф 1;
б)
допускането до финансиране, определено в член 10, с което се дава възможност на органите за финансиране, установени в областта на промишлеността на биологична основа и на иновативните лекарства, да ограничат допускането до финансиране само до определени видове участници;
в)
правилата за използване и разпространение на резултати, с които на органите за финансиране, установени в областта на иновативните лекарства, се дава възможност за:
i)
разширяване на възможностите за трансфер и лицензиране на резултати и предходни знания за свързани образувания, купувачи и евентуални образувания правоприемници, в съответствие със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства и без съгласието на останалите участници, посочени в член 44, параграфи 1 и 2;
ii)
сключване на специални споразумения за права на достъп до предходни знания за разработване на резултати с цел търговска реализация или търговска реализация на самите резултати (пряко използване), посочени в член 48, параграфи 2-4;
iii)
допълване на правилата чрез въвеждане на разпоредби относно собствеността и достъпа до данни, знания и информация, които излизат извън целите на дейността и които не са необходими за изпълнението и използването на дейността (sideground), посочени в член 41, параграф 2, и членове 45-48;
iv)
разширяване на правилата за използването, така че да се включат и други цели освен изпълнението на дейността (научни изследвания) или разработването на резултати с цел търговска реализация или търговска реализация на самите резултати (пряко използване), посочени в член 48;
v)
задаване на специални критерии за разрешаване на преотстъпване на лиценза от един участник на друг участник в рамките на същата дейност, посочено в член 46, параграф 2;
vi)
разширяване, при условията, определени в споразумението за консорциум, посочено в член 24, параграф 2, на правата за достъп на участниците, техните свързани образувания и трети страни в качеството на притежатели на лиценз до резултати или предходни знания за цели, различни от изпълнението на дейността (научни изследвания) при подходящи условия, в т.ч. финансови условия, или развойна дейност с цел търговска реализация или търговска реализация на самите резултати (пряко използване), посочени в членове 46-48;
vii)
поставяне като условие относно правата на достъп за пряко използване наличието на споразумение между съответните участници, посочено в член 48;
viii)
избор дали да се използва разпространение чрез научни публикации с отворен достъп, посочено в член 43, параграф 2;
г)
финансирането на дейностите, като се даде възможност на органите за финансиране в областта на електронните компоненти и системи да прилагат ставки за възстановяване, различни от определените в член 28, параграф 3 в случаите, когато една или повече държави-членки съфинансират участник или дейност.
Ако специфичните му оперативни нужди го налагат, орган за финансиране, на който са възложени задачи по изпълнението на бюджета в съответствие с член 58, параграф 1, буква в), подточки i) и ii) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, може да приложи правила, които се различават от определените в настоящия регламент, при условие че е получено съгласието на Комисията. Комисията дава съгласието си само когато посочените правила са в съответствие с общите принципи, установени в настоящия регламент.
4. Настоящият регламент не се прилага за преки дейности, извършвани от Съвместния изследователски център (СИЦ).
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„права на достъп“ означава права за използване на резултати или предходни знания при реда и условията, определени в съответствие с настоящия регламент;
2)
„свързано образувание“ означава всяко правно образувание, което се намира под пряк или непряк контрол на участник, или под същия пряк или непряк контрол, под който е и участникът, или което пряко или непряко контролира даден участник. Контролът може да приеме всяка от формите, определени в член 8, параграф 2;
3)
„асоциирана държава“ означава трета държава, която е страна по международно споразумение със Съюза, както е определено в член 7 от Регламент (ЕС) № 1291/2013;
4)
„предходни знания“ означава всички данни, ноу-хау или информация, независимо от тяхната форма или характер, осезаеми или неосезаеми, включително всички права, например права върху интелектуална собственост, които са i) притежавани от участниците преди включването им в съответната дейност, ii) необходими за извършване на дейността или за използване на резултатите от нея, и iii) определени от участниците в съответствие с член 45;
5)
„основен акт“ означава законодателен акт, приет от институциите на Съюза под формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС, който дава правно основание за определена дейност;
6)
„иновативна дейност“ означава дейност, която включва основно дейности, пряко предназначени за изготвяне на планове и договорености или проекти за нови, променени или подобрени продукти, процеси или услуги. За тази цел те могат да включват изготвяне на прототипи, изпитвания, демонстрации, пилотни проекти, мащабно валидиране на продукти и въвеждане на пазара;
7)
„координационна и спомагателна дейност“ означава дейност, състояща се основно от съпътстващи мерки, например стандартизация, разпространение на резултати, повишаване на осведомеността, комуникация, осъществяване на контакти, координация или спомагателни услуги, обсъждане на въпроси на съответната политика, обмяна на опит и проучвания (включително проектни проучвания за нова инфраструктура), и може да включва допълнителни дейности за създаване на мрежи и координация между програмите в различни държави;
8)
„разпространение на резултатите“ означава публично оповестяване на резултатите чрез подходящи средства (различни от тези, произтичащи от защитата или използването на резултатите), включително чрез научни публикации на всякакъв носител;
9)
„използване“ означава употребата на резултатите в по-нататъшни научноизследователски дейности, различни от тези в обхвата на съответната дейност, или за разработване, създаване и предлагане на пазара на продукт или процес, или за създаване и предоставяне на услуга, или в дейности по стандартизация;
10)
„справедливи и разумни условия“ означава подходящи условия, включително възможни финансови условия или условия на безвъзмезден достъп, като се отчитат специфичните обстоятелства на искането за достъп, например действителната или потенциалната стойност на резултатите или на предходните знания, до които се иска достъп, и/или обхватът, продължителността или други характеристики на предвидената употреба;
11)
„орган за финансиране“ означава орган, различен от Комисията, съгласно посоченото в член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, на който Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета в съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013;
12)
„международна организация от европейски интерес“ означава международна организация, мнозинството от членовете на която са държави-членки или асоциирани държави и основната цел на която е да насърчава научното и технологичното сътрудничество в Европа;
13)
„правно образувание (правен субект)“ означава физическо лице или юридическо лице, учредено и признато в това си качество съгласно националното, съюзното или международното право, което има правосубектност и може, действайки от свое име, да упражнява права и да поема задължения;
14)
„правно образувание с идеална цел“ означава правно образувание, което по юридическата си форма е с идеална цел или е задължено по закон или по устав да не разпределя печалби на своите акционери или отделни членове;
15)
„участник“ означава всяко правно образувание, което извършва дейност или част от дейност по силата на Регламент (ЕС) № 1291/2013 и има права и задължения по отношение на Съюза или друг орган за финансиране съгласно условията на настоящия регламент;
16)
„дейност по съфинансиране на програма“ означава дейност, финансирана чрез безвъзмездни средства, чието основно предназначение е да допълват конкретни покани за представяне на предложения или програми, финансирани от образувания, различни от органите за финансиране на Съюза, които управляват програми за научни изследвания и иновации. Дейностите по съфинансиране на програма могат да включват също допълнителни мероприятия, свързани със създаване на мрежи и с координация между програмите на различни държави;
17)
„обществена поръчка за продукти в предпазарен стадий“ означава обществена поръчка за научноизследователски и развойни услуги при разпределяне на рисковете и ползите съобразно пазарните условия, както и за поетапни конкурентни разработки в случаите на ясно разделяне на предоставените научноизследователски и развойни услуги от разработването на крайни продукти в търговски количества;
18)
„обществена поръчка за новаторски решения“ означава обществена поръчка, при която възлагащите органи се явяват пилотен клиент за новаторски стоки или услуги, които все още не са широко достъпни на търговска основа и могат да включват изпитване за съответствие;
19)
„резултати“ означава всички осезаеми и неосезаеми продукти от дейността, например данни, знания или информация, създадена в рамките на съответната дейност, независимо от нейната форма или характер и от това дали може или не може да бъде защитена, както и свързаните с нея права, включително правата върху интелектуална собственост;
20)
„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия, съгласно определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (22).
21)
„работна програма“ означава документ, приет от Комисията за изпълнението на конкретна програма в съответствие с член 5 от Решение 2013/743/EC на Съвета (23);
22)
„работен план“ означава документ, подобен на работна програма на Комисията и приет от органите за финансиране, на които е възложено изпълнението на част от „Хоризонт 2020“ в съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
2. За целите на настоящия регламент образувание, което няма правосубектност съгласно приложимото национално право, се счита за приравнено на правно образувание, ако са спазени условията, посочени в член 131, параграф 2 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и член 198 от Регламент (ЕС) № 1268/2012.
3. За целите на настоящия регламент получателите на безвъзмездни средства не се разглеждат като органи за финансиране.
Член 3
Поверителност
При спазване на условията, установени в изпълнителните споразумения, решения или договори, всички данни, научни знания и информацията, обменени като поверителни в рамките на съответната дейност, се съхраняват като поверителни, като се взема предвид правото на Съюза относно защитата на класифицираната информация и достъпа до нея.
Член 4
Информация, която трябва да се предостави
1. Без да се засягат разпоредбите на член 3, при поискване Комисията предоставя на институциите, органите, службите или агенциите на Съюза, на всяка държава-членка или асоциирана държава притежаваната от нея полезна информация относно резултатите, създадени от участник в рамките на дейност, която е получила финансиране от Съюза, ако са изпълнени следните две условия:
а)
съответната информация е от значение за публичната политика;
б)
участниците не са представили надеждни и достатъчни основания за отказ съответната информация да бъде предоставена.
При изпълнението на конкретната цел „Сигурни общества - Защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“ Комисията при поискване предоставя на институциите, органите, службите или агенциите на Съюза или на националните органи на държавите-членки притежаваната от нея полезна информация относно резултатите, създадени от участник в рамките на дейност, която е получила финансиране от Съюза. Комисията уведомява участника за предоставянето на информацията. Когато държава-членка или институция, орган, служба или агенция на Съюза поиска да ѝ/му бъде предоставена информация, Комисията уведомява за предоставянето всички държави-членки.
2. Предоставянето на информация съгласно параграф 1 не се смята за прехвърляне върху получателя на каквито и да било права или задължения на Комисията или на участниците. Въпреки това, получателят борави с всяка такава информация като с поверителна, освен ако тя не стане обществено достояние или не бъде публично оповестена от участниците, или ако не е съобщена на Комисията без ограничения относно нейната поверителност. Спрямо класифицираната информация се прилагат правилата на Комисията относно сигурността.
Член 5
Насоки и информация за потенциални участници
Съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012 Комисията или съответният орган за финансиране прави необходимото, така че всички потенциални участници да разполагат с достатъчно насоки и информация към момента на публикуване на поканата за представяне на предложения, по-специално приложимия модел на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
ДЯЛ II
ПРАВИЛА ЗА УЧАСТИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 6
Форми на финансиране
В съответствие с член 10 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 финансирането може да се осъществи в една или няколко от формите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-конкретно - чрез безвъзмездни средства, награди, възлагане на обществени поръчки или финансови инструменти.
Член 7
Правни образувания, които могат да участват в дейностите
1. Всяко правно образувание, независимо от мястото му на установяване, или всяка международна организация могат да участват в дадена дейност, ако са изпълнени както условията, определени в настоящия регламент, така и условията, определени в съответната работна програма или работен план.
2. Дадена работна програма може да ограничава изцяло или частично участието в „Хоризонт 2020“ на правни образувания, установени в трети държави, когато условията за участие на правни образувания от държавите-членки или на техни свързани образувания, установени в трета държава, в програмите за научни изследвания и иновации на третата държава накърняват интересите на Съюза.
3. Дадена работна програма или работен план може да изключи правни субекти, които не са в състояние да предоставят удовлетворителни гаранции за сигурност, включително що се отнася до личните разрешения на персонала за работа с класифицирана информация, ако това е оправдано поради съображения за сигурност.
4. СИЦ може да участва в дейности със същите права и задължения, каквито има правно образувание, установено в държава-членка.
Член 8
Независимост
1. Две правни образувания се разглеждат като независими едно от друго, ако никое от тях не е под пряк или непряк контрол на другото, нито под същия пряк или непряк контрол като другото.
2. За целите на параграф 1 контролът може да приеме, по-специално, една от следните форми:
а)
пряко или непряко притежание на повече от 50 % от номиналната стойност на емитирания акционерен капитал на съответното правно образувание или на мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците в същото правно образувание;
б)
пряко или непряко притежание, фактическо или юридическо, на правомощия за вземане на решения в съответното правно образувание.
3. За целите на параграф 1 следните взаимоотношения между правни образувания не се смята, че съставляват сами по себе си взаимоотношения на контролиране:
а)
една и съща обществена инвестиционна корпорация, институционален инвеститор или дружество за рисков капитал притежава пряко или непряко повече от 50 % от номиналната стойност на емитирания акционерен капитал или на мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците;
б)
съответните правни образувания се притежават или са обект на надзор от един и същ публичен орган.
ГЛАВА II
Безвъзмездни средства
Раздел I
Процедура за отпускане на безвъзмездни средства
Член 9
Условия за участие
1. Прилагат се следните минимални условия:
а)
в дадена дейност трябва да участват най-малко три правни образувания;
б)
всяко от трите правни образувания трябва да е установено в различна държава-членка или асоциирана държава;
в)
трите правни образувания, посочени в буква б), трябва да бъдат независими едно от друго по смисъла на член 8.
2. За целите на параграф 1, ако един от участниците е СИЦ, международна организация от европейски интерес или правен субект, учреден съгласно законодателството на Съюза, се приема, че този участник е установен в държава-членка или в асоциирана държава, различна от всяка държава-членка или асоциирана държава, в която е установен друг участник в същата дейност.
3. Чрез дерогация от параграф 1, минималното условие е участието на едно правно образувание, установено в държава-членка или в асоциирана държава:
а)
при дейности на Европейския научноизследователски съвет (ЕНC), свързани с авангардни проучвания,
б)
при инструмента за МСП, при действия с явна европейска добавена стойност,
в)
при програми за съфинансиране на дейности, както и
г)
в обосновани случаи, предвидени в работната програма или в работния план.
4. Чрез дерогация от параграф 1, при координационни и спомагателни дейности, както и при дейности, свързани с обучение и мобилност, минималното условие е участието на едно правно образувание.
5. Когато е уместно и надлежно обосновано, в работните програми или работните планове може да се предвиждат допълнителни условия съгласно специфичните изисквания на съответната политика или характера и целите на дейността, включително, наред с останалото, условия за броя, вида и мястото на установяване на участниците.
Член 10
Допускане до финансиране
1. До финансиране от Съюза се допускат следните участници:
а)
всяко правно образувание, което е установено в държава-членка или в асоциирана държава или е учредено съгласно законодателството на Съюза;
б)
всяка международна организация от европейски интерес;
в)
всяко правно образувание, установено в трета държава, посочена в работната програма.
2. При участие на международна организация или на правно образувание, установено в трета държава, които не отговарят на условията за финансиране по параграф 1, финансиране от Съюза може да бъде предоставено само ако е изпълнено поне едно от следните условия:
а)
участието се счита за особено важно за осъществяване на дейността от Комисията или от съответния орган за финансиране;
б)
финансирането е предвидено в двустранно споразумение за научно и технологично сътрудничество или в друго споразумение между Съюза и международната организация, или при правни образувания, установени в трети държави - с държавата, в която е мястото им на установяване.
Член 11
Покани за представяне на предложения
1. Поканите за представяне на предложения се отправят съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012, като се отчита по-специално необходимостта от прозрачност и недискриминация, както и от гъвкавост, съответстваща на многообразието в секторите на научните изследвания и на иновациите.
2. По изключение и без да се засягат другите случаи, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012, покани за представяне на предложения не се отправят за координационни и спомагателни дейности, както и за програми за съфинансиране на дейности, които трябва да се извършват от правните образувания, посочени в работните програми или работните планове, ако тези дейности не попадат в обхвата на поканата за представяне на предложения.
3. В съответствие с правилата на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012 се предвиждат достатъчни срокове за изготвяне на предложенията, като предстоящите покани за представяне на предложения се обявяват предварително в разумен срок чрез публикуване на работна програма и в разумен срок между публикуването на поканата и крайния срок за представяне на предложенията.
Член 12
Покани за представяне на предложения, отправяни съвместно с трети държави или международни организации
1. Покани за представяне на предложения могат да бъдат отправяни заедно с трети държави или техни научнотехнически организации и агенции или с международни организации с оглед на съвместното финансиране на дейности в приоритетни области от общ интерес и с очаквани споделени ползи, когато е налице явна добавена стойност за Съюз. Предложенията се оценяват и подбират чрез договорени съвместни процедури за оценка и подбор. Процедурите за оценка и подбор гарантират съответствието с принципите, изложени в дял VI от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и включват балансирана група от независими експерти, назначени от всяка страна.
2. Правните образувания, които получават финансиране от Съюза, сключват споразумение за отпускане на безвъзмездни средства със Съюза или със съответния орган за финансиране. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства включва описание на работата, която трябва да се извърши от участниците и от участващите правни образувания от трети държави.
3. Правните образувания, които получават финансиране от Съюза, сключват споразумение за координиране с участващите правни образувания, които получават финансиране от съответните трети държави или международни организации.
Член 13
Предложения
1. Предложенията включват проектоплан за използване и разпространение на резултатите, когато това се изисква от работната програма или работния план.
2. Всяко предложение за научни изследвания върху стволови клетки от човешки ембриони включва при необходимост информация относно лицензирането и мерките за контрол, които ще бъдат предприети от компетентните органи на съответните държави-членки, а така също и информация относно одобренията от гледна точка на етиката, които ще бъдат предоставени. Що се отнася до извличането на стволови клетки от човешки ембриони, то институциите, организациите и изследователите подлежат на строго лицензиране и контрол в съответствие с правната рамка на съответните държави-членки.
3. Предложение, което противоречи на етичните принципи или на приложимото законодателство, или което не изпълнява условията, определени в Решение № /2013//ЕС, в работната програма, в работния план или в поканата за подаване на предложения, може по всяко време да бъде изключено от процедурите за оценка, подбор и отпускане на средства.
4. Когато е уместно и е посочено в работната програма или работния план, в предложенията се посочва как и в каква степен анализът на свързаните с равенството между половете въпроси има отношение към съдържанието на предприемания проект.
Член 14
Оценка на съответствието с етичните стандарти
1. Комисията системно извършва оценки на съответствието с етичните стандарти при предложения, повдигащи етични въпроси. С тази оценки се проверява съблюдаването на етичните принципи и на законодателството, а при научните изследвания, извършвани извън Съюза, се проверява дали същите изследвания биха били позволени в държава-членка.
2. Комисията прави необходимото процесът на оценка на съответствието с етичните стандарти да бъде максимално прозрачен в рамките на възможното и да бъде осъществяван своевременно, като се избягва при възможност повторното представяне на документи.
Член 15
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Подадените предложения се оценяват въз основа на следните критерии за отпускане на безвъзмездни средства:
а)
върхови постижения;
б)
въздействие;
в)
качество и ефективност при внедряването.
2. За предложенията, представени в рамките на дейностите на ЕНС, свързани с авангардни изследвания, се прилага единствено критерият, посочен в параграф 1, буква а).
3. При предложения за иновативни дейности може да се даде по-голяма относителна тежест на критерия, посочен в параграф 1, буква б).
4. В работната програма или в работния план се уточнява прилагането на посочените в параграф 1 критерии за отпускане на безвъзмездни средства и се определят коефициенти и прагове.
5. Комисията взема под внимание възможността за двуетапна процедура на представяне на предложенията, предвидена в разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС)№ 1268/2012, когато това е уместно и съответства на целите на поканата за представяне на предложения.
6. Предложенията се класират според резултатите от оценяването. Подборът се извършва въз основа на това класиране.
7. Оценката се извършва от независими експерти.
8. В случаите на правно образувание, посочено в член 11, параграф 2, или при други надлежно обосновани извънредни обстоятелства оценката може да бъде извършена чрез дерогация от параграф 7. Във всеки случай на такава оценка Комисията предоставя на държавите-членки подробна информация за използваната в случая процедура на оценяване и резултатите от нея.
9. Когато исканото от Съюза финансиране за дейност е равно на или превишава 500 000 EUR, Комисията или съответният орган за финансиране използвайки начини, съвместими с националното право, проверяват предварително финансовите възможности само на координаторите. Освен това ако наличната информация дава основания за съмнение във финансовите възможности на координатора или на други участници, Комисията или съответния орган за финансиране проверява техните финансови възможности.
10. Не се проверяват финансовите възможности както на правни образувания, чиято жизнеспособност е гарантирана от държава-членка или от асоциирана държава, така и на средни и висши учебни заведения.
11. Финансовите възможности могат да бъдат гарантирани от всяко друго правно образувание, чиито финансови възможности също се проверяват съгласно параграф 9.
Член 16
Процедура за преразглеждане на оценката
1. Комисията или съответният орган за финансиране предвижда прозрачна процедура за преразглеждане на оценката за кандидати, които считат, че оценката на тяхното предложение не е била извършена в съответствие с процедурите, определени в настоящия регламент, в конкретните работна програма, работен план или покана за представяне на предложения.
2. Молбата за преразглеждане е свързана с конкретно предложение и се представя от координатора на предложението в срок от 30 дни от датата, на която Комисията или съответният орган за финансиране уведомява координатора за резултатите от оценката.
3. Комисията или съответният орган за финансиране отговаря за разглеждането на молбата, посочена в параграф 2. То обхваща само процедурните аспекти на оценката, а не качествата на предложението.
4. Комисията за преразглеждане на оценката, съставена от служители на Комисията или служители на съответния орган за финансиране, представя становище по процедурните аспекти на процеса на оценяване. Тя се председателства от длъжностно лице от Комисията или от съответния орган за финансиране, което е от отдел, различен от отговарящия за поканата за представяне на предложения. Комисията за преразглеждане на оценката може да препоръча една от следните стъпки:
а)
преоценка на предложението, извършена основно от оценители, които не са участвали в предишната оценка;
б)
потвърждение на първоначалната оценка.
5. Въз основа на препоръката, посочена в параграф 4, Комисията или съответният орган за финансиране вземат решение, за което уведомяват координатора на предложението. Комисията или съответният орган за финансиране вземат това решение без неоснователно закъснение.
6. Процедурата за преразглеждане на оценката не забавя процеса на подбор на предложения, които не са предмет на молби за преразглеждане.
7. Процедурата за преразглеждане на оценката не изключва други действия, които участникът може да предприеме в съответствие с правото на Съюза.
Член 17
Запитвания и жалби
1. Комисията прави необходимото, за да осигури на участниците процедура за подаване на запитвания и жалби относно участието си в „Хоризонт 2020“.
2. Комисията прави необходимото, за да може до всички участниците да достига информация относно начините за отправяне на въпроси, запитвания или жалби, както и тя да бъде публикувана онлайн.
Член 18
Споразумение за отпускане на безвъзмездни средства
1. В тясно сътрудничество с държавите-членки Комисията изготвя модел на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията или съответния орган за финансиране и участниците в съответствие с настоящия регламент. Ако се изисква съществено изменение на модела за споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, Комисията го преразглежда, както е уместно, в тясно сътрудничество с държавите-членки.
2. Комисията или съответният орган за финансиране сключва с участниците споразумение за отпускане на безвъзмездни средства. Премахването или замяната на дадено образувание, преди да бъде подписано споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, се обосновава надлежно.
3. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят правата и задълженията на участниците и на Комисията или на съответния орган за финансиране, в съответствие с настоящия регламент. В него се определят също така правата и задълженията на правните образувания, които се включват като участници по време на изпълнението на дейността, както и ролята и задачите на координатора на консорциум.
4. Въз основа на изискване в работна програма или в работен план в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се определят права и задължения на участниците по отношение на правата на достъп, използването и разпространението на резултатите, в допълнение към посочените в настоящия регламент.
5. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, когато е уместно и в максимално възможна степен, отразява общите принципи, залегнали в препоръката на Комисията относно Европейската харта за изследователи и Кодекса за поведение при подбор на изследователи, принципите за почтеност в научните изследвания, препоръката на Комисията относно управлението на интелектуалната собственост при дейности по трансфера на знания и Кодекса за университети и други обществени организации за научни изследвания, както и принципа на равенство между половете, залегнал в член 16 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
6. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства при необходимост съдържа разпоредби, гарантиращи съблюдаването на етичните принципи, включително създаването на независим съвет по етика, и правото на Комисията да извършва проверка на спазването на етичните принципи чрез независими експерти.
7. В надлежно обосновани случаи отпускането на конкретни безвъзмездни средства за дейности може да бъде част от рамково партньорство в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
Член 19
Решения за отпускане на безвъзмездни средства
Комисията, в съответствие с член 121, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, или съответният орган за финансиране може, когато това е уместно и в надлежно обосновани случаи, да нотифицира решения за отпускане на безвъзмездни средства вместо да сключва споразумения за отпускането им. Разпоредбите на настоящия регламент, отнасящи се до споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, се прилагат mutatis mutandis.
Член 20
Срок за отпускане на безвъзмездни средства
1. Съгласно член 128, параграф 2 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 в поканите за представяне на предложения се посочва датата, до която всички заявители трябва да са информирани за резултатите от оценката на техните заявления, както и примерната дата за подписване на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомлението относно решението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Датите, посочени в параграф 1 се определят на основата на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от научната оценка на техните заявления - максимален период от пет месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за тези решения - максимален период от три месеца, считано от датата на информиране на успешните кандидати.
3. Периодите, посочени в параграф 2 могат да бъдат превишени за дейности на ЕНC и в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-конкретно при комплексни дейности, когато има голям брой предложения или при поискване от заявителите.
4. На участниците се дава разумен срок за представяне на информацията и документацията, необходими за подписване на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Комисията взема решения и отправя искания за информация в най-кратките възможни срокове.Когато е възможно се избягва повторното предоставяне на документи.
Член 21
Срок за плащанията на безвъзмездни средства
Съответните суми се изплащат на участниците своевременно и в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Комисията или съответния орган за финансиране уведомява участниците за всяко извършено плащане към координатора.
Член 22
Защитена електронна система
Всички контакти с участниците, включително сключването на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, уведомлението относно решението за отпускане на безвъзмездни средства и евентуални техни изменения, могат да се осъществяват чрез електронна система за обмен, създадена от Комисията или съответния орган за финансиране съгласно разпоредбите на член 179 от Регламент (ЕС) № 1268/2012.
Раздел II
Изпълнение
Член 23
Изпълнение на дейности
1. Участниците изпълняват дейността в съответствие с всички условия и задължения, посочени в настоящия регламент, Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, Регламент (ЕС) № 1268/2012, Решение 2013/743/EC, в работната програма или в работния план, в поканата за представяне на предложения и в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Участниците не поемат никакви задължения, които са несъвместими с настоящия регламент и със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Ако един участник не изпълнява задълженията си по техническото осъществяване на дейността, другите участници изпълняват задълженията без допълнително финансиране от Съюза, освен ако Комисията или съответният орган за финансиране не ги освободи изрично от това задължение. В случай че участникът не изпълнява задълженията си, Комисията може в съответствие с член 39, параграф 3, буква а) да прехвърли дължимата сума от Гаранционния фонд на участниците, посочен в член 38, на координатора на дейността. Финансовата отговорност на всеки участник е ограничена до неговия дълг, като се спазват разпоредбите, отнасящи се до Гаранционния фонд на участниците. Участниците гарантират, че Комисията или органът за финансиране ще бъдат информирани своевременно за всяко събитие, което може значително да засегне изпълнението на дейността или интересите на Съюза.
3. Участниците изпълняват дейността и взимат всички необходими и разумни мерки в това отношение. Те следва да разполагат с подходящите ресурси за нейното извършване, когато това е необходимо. Когато това се налага от изпълнението на дейността, те могат да възложат извършването на работа по линия на тази дейност на трети страни, включително на подизпълнители, или могат да използват ресурси, предоставени от трети страни във вид на нефинансов принос съгласно условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Участниците носят отговорност за извършената работа пред Комисията или съответния орган за финансиране, както и пред останалите участници.
4. Договорите за подизпълнение за извършване на определени елементи от дейността следва се ограничават до случаите, предвидени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, и надлежно обосновани случаи, които не могат да бъдат ясно предвидени към момента на влизането на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства в сила.
5. Трети страни, различни от подизпълнителите, може да извършват работа по линия на дейността при условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Третата страна и работата, която да бъде извършена, се посочват в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Разходите, направени от тези трети страни, могат да се смятат за допустими, ако третата страна отговаря едновременно на следните условия:
а)
би изпълнявала условията за финансиране, ако би била участник;
б)
явява се свързано образувание или има правна връзка с участник, предполагаща сътрудничество, което не се ограничава само с дейността;
в)
посочена е в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
г)
спазва правилата за допустимост и контрол на разходите, приложими спрямо участник в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
д)
приема солидарната отговорност с участника за приноса на Съюза, съответстваща на декларираната от третата страна сума, ако това бъде поискано от Комисията или съответния орган за финансиране.
6. Трети страни могат да предоставят ресурси на участник и чрез нефинансов принос за дейността. Разходите на трети страни във връзка с нефинансов принос, който са предоставили безвъзмездно, са допустими за финансиране, ако отговарят на условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
7. Дейността може да включва финансова подкрепа за трети страни съгласно условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012. Сумите, посочени в член 137, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, могат да бъдат надвишени, ако това е необходимо за постигане на целите на дейността.
8. Дейността, извършвана от участници, които са възлагащи органи по смисъла на Директив 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (24), Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25) и Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (26), може да включва или да има за основна цел възлагането на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий и за новаторски решения, когато това е предвидено в работната програма или в работния план и се изисква за тяхното изпълнение. В такива случаи за процедурата по възлагане на обществени поръчки от страна на участниците се прилагат правилата, определени в член 51, параграфи 2, 4 и 5 от настоящия регламент.
9. Участниците трябва да съблюдават националното законодателство, нормативната уредба и етичните правила в държавите, където ще се извършва дейността. При необходимост участниците трябва преди началото на дейността да потърсят одобрение от съответните национални или местни комисии по етика.
10. Работата, свързана с използване на животни, се извършва в съответствие с член 13 от ДФЕС и е съобразена с изискването за заместване, намаляване и облекчаване на използването на животни за научни цели съгласно правото на Съюза, и по-специално Директива 2010/63/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (27).
Член 24
Консорциум
1. Членовете на консорциум, който желае да участва в дейност, назначават един от тях, който да действа като координатор, като това се посочва в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Координаторът е основната точка за контакти между членовете на консорциума в отношенията с Комисията или съответния орган за финансиране, освен ако в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства не е посочено друго или ако не спазва задълженията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Членовете на консорциум, участващ в дейност, сключват вътрешно споразумение (споразумение за консорциум), в което са установени правата и задълженията по отношение на изпълнението на дейността в съответствие със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, с изключение на надлежно обосновани случаи, предвидени в работната програма, работния план или поканата за представяне на предложения. Комисията публикува насоки по основните въпроси, които участниците могат да уреждат в споразуменията си за консорциум.
3. В споразумението за консорциум се уреждат включително следните елементи:
а)
вътрешната организация на консорциума;
б)
разпределението на финансирането от Съюза;
в)
правила за разпространение, използване и права за достъп, в допълнение към посочените в дял III, глава I от настоящия регламент, и към разпоредбите в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
г)
договорености за уреждането на вътрешни спорове;
д)
договореностите между участниците по отношение на отговорността, обезщетяването и поверителността.
В рамките на консорциума членовете могат да приемат всякакви договорености, които преценят за необходими, доколкото тези договорености не влизат в противоречие със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или с настоящия регламент.
4. Консорциумът може да предложи включване или изключване на участник или смяна на координатора съгласно съответните разпоредби на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, ако промяната е в съответствие с условията за участие, не се отразява неблагоприятно върху изпълнението на дейността и не противоречи на принципа на равнопоставеност.
Раздел III
Форми на отпускане на безвъзмездни средства и правила за финансиране
Член 25
Форми на отпускане на безвъзмездни средства
Отпускането на безвъзмездни средства може да се осъществи във всяка от формите, посочени в член 123 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, като се вземат предвид целите на дейността.
Член 26
Допустимост на разходите
1. Условията за допустимост на разходите са определени в член 126 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Разходите на трети страни в рамките на дейността могат да бъдат допустими съгласно разпоредбите на настоящия регламент и на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Недопустими разходи са тези, които не отговарят на условията по параграф 1, по-специално, отчисления за възможни бъдещи загуби или такси, загуби от курсови разлики, разходи, свързани с възвръщаемост на капитала, разходи, възстановени по отношение на друга дейност или програма на Съюза, дълг и разходи по обслужване на дълг, прекомерни или неоправдани разходи.
Член 27
Преки допустими разходи за персонал
1. Без да се засягат условията по член 26, преките допустими разходи за персонал се ограничават до заплатите плюс разходите за социална сигурност и другите разходи, включени във възнаграждението на персонала, определен за изпълнение на дейността, произтичащи от националното право или от договора за наемане на работа.
2. Без да се засягат условията по член 26, допълнителното възнаграждение на персонала на участници, които са правни образувания с нестопанска цел, определен за изпълнение на дейността, в т.ч. плащанията въз основа на допълнителни договори, независимо от техния характер, може също да се смята за пряк допустим разход за персонал, до посочената в параграф 3 горна граница, ако отговаря на следните допълнителни условия:
а)
част е от обичайните практики за възнаграждение на участника и се изплаща редовно за същия вид работа или експертен опит и познания;
б)
критериите, които се използват за изчисление на допълнителните плащания, са обективни и се прилагат по принцип от участника, независимо от използвания източник на финансиране.
3. Допълнителното възнаграждение може да бъде допустимо в размер до 8 000 евро на година на човек. По отношение на лице, което не работи единствено по изпълнението на дейността, се прилага праг на възнаграждението на час. Прагът на час се изчислява като се разделят 8 000 евро на броя на годишните отработени часове, изчислени съгласно член 31.
Член 28
Финансиране на дейността
1. Финансирането на дейност не превишава общия размер на допустимите разходи, от които се приспадат постъпленията от дейността.
2. За постъпления от дейността се смятат:
а)
ресурсите, предоставени от трети страни на участниците посредством финансови преводи или безвъзмезден нефинансов принос, чийто размер участникът е декларирал като допустими разходи, с изричната цел да бъдат използвани за дейността;
б)
приходите, получени от дейността, с изключение на приходите от използването на резултатите ѝ;
в)
приходите от продажбата на активи, закупени по споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, до размера на разходите, които участникът първоначално е начислил за сметка на дейността.
3. За всяка дейност, финансирана от програмата, се прилага единна ставка на възстановяване на допустимите разходи. Максималната ставка се определя в работната програма или в работния план.
4. Безвъзмездните средства, отпускани в рамките на „Хоризонт 2020“, могат да достигнат максимален размер от 100 % от общата сума на допустимите разходи, без да се засяга принципът за съфинансиране.
5. Безвъзмездните средства, отпускани в рамките на „Хоризонт 2020“, се ограничават до максимум 70 % от общите допустими разходи за иновативни дейности и дейности по програми за съфинансиране.
Чрез дерогация от параграф 3, безвъзмездните средства по „Хоризонт 2020“ за иновативни дейности могат да достигнат максимум 100 % от общите допустими разходи за правни образувания с идеална цел, без да се засяга принципът за съфинансиране.
6. Ставките за възстановяване на разходите, посочени в настоящия член, се прилагат и по отношение на дейности, при които финансирането се извършва изцяло или частично чрез фиксирана ставка, разходи за единица продукт или еднократна обща сума.
Член 29
Непреки разходи
1. Непреките допустими разходи се определят посредством прилагането на фиксирана ставка в размер на 25 % от общите преки допустими разходи, с изключение на преките допустими разходи за договори за подизпълнение и разходите за ресурси, предоставени от трети страни, които не се използват в помещенията на бенефициера, както и на финансовата подкрепа за трети страни.
2. Чрез дерогация от параграф 1 могат да бъдат декларирани непреки разходи под формата на еднократна обща сума или разходи за единица продукт, когато това е предвидено в работната програма или в работния план.
Член 30
Оценка на равнищата на финансиране
Междинната оценка на „Хоризонт 2020“ включва оценка на въздействието на различните характеристики, въведени с новите равнища на финансиране, установени в членове 27, 28 и 29 от настоящия регламент, с цел да се прецени дали новият подход не е довел до нежелани ситуации, които се отразяват неблагоприятно на атрактивността на „Хоризонт 2020“.
Член 31
Брой на годишно отработените часове
1. Допустимите разходи за персонал се отнасят само за действително отработените часове от лица, заети пряко с дейността. Доказателствата за действително отработените часове трябва да бъдат предоставени от участника, обикновено чрез система за отчитане на времето.
2. За лица, заети изключително с дейността, не се изисква отчитане на време. В такива случаи участникът подписва декларация, в която потвърждава, че съответното лице е заето изключително с дейността.
3. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства съдържа:
а)
минимални изисквания по отношение на системата за отчитане на времето;
б)
възможността за избор между фиксирания брой годишно отработени часове и метода за изчисляване на броя на годишно отработените часове, който се прилага при изчисляването на почасовите ставки за персонал, като се отчитат обичайните счетоводни практики на участника.
Член 32
Собственици на МСП и физически лица без заплата
Собствениците на МСП, които не получават заплата, и другите физически лица, които не получават заплата, могат да начисляват разходи за персонал въз основа на разходи за единица продукт.
Член 33
Разходи за единица продукт
1. В съответствие с член 124 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 Комисията може да установи методи за определяне на разходите за единица продукт въз основа на:
а)
статистически данни или подобни обективни средства;
б)
подлежащи на одит ретроспективни данни на участника.
2. Преките допустими разходи за персонал могат да се финансират въз основа на разходите за единица продукт, определени според обичайната практика на участника за осчетоводяване на разходите, ако отговарят на следните кумулативни критерии:
а)
изчисляват се въз основа на общия размер на действителните разходи за персонал, записани в общите сметки на участника, които могат да се коригират от участника чрез бюджетирани или прогнозни елементи в съответствие с условията, определени от Комисията;
б)
съобразени са с член 26 и 27;
в)
гарантират спазването на изискването за нестопанска цел и избягване на двойното финансиране на разходи;
г)
изчисляват се с оглед на член 31 относно отработените часове.
Член 34
Сертификат за финансовите отчети
Сертификатът за финансовите отчети обхваща общия размер на безвъзмездните средства, заявен от участника под формата на възстановяване на действителните разходи и под формата на разходи за единица продукт, посочени в член 33, параграф 2, с изключение на сумите, декларирани на основата на еднократни общи суми, фиксирани ставки и разходи за единица продукт, различни от тези, определени съгласно обичайните счетоводни практики за разходи на участника. Сертификатът се представя само когато тази сума е равна на или по-висока от 325 000 EUR към момента на искането за изплащане на остатъка от безвъзмездните средства.
Член 35
Сертификати за методиката
1. Участници, които калкулират и начисляват преки разходи за персонал въз основа на разходите за единица продукт в съответствие с член 33, параграф 2, могат да представят на Комисията сертификат за методиката. Методиката трябва да отговаря на условията, посочени в член 33, параграф 2, и да изпълнява изискванията на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Когато Комисията приеме сертификат за методиката, той важи за всички дейности, финансирани по силата на Регламент (ЕС) № 1291/2013, и участникът изчислява и декларира разходите си въз основа на него. След като Комисията приеме сертификат за методиката, тя не присъжда никаква системна или повтаряща се грешка на приетата методика.
Член 36
Сертифициращи одитори
1. Сертификатите за финансовите отчети и за методиката, посочени в членове 34 и 35, се издават от независим одитор, който притежава правоспособност да извършва задължителен одит на счетоводни документи в съответствие с Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (28) или подобни национални нормативни актове, или от квалифициран и независим държавен служител, на когото съответните национални органи са предоставили правоспособност да извършва одит на участник и който не е участвал в изготвянето на финансовите отчети.
2. При поискване от Комисията, Европейската сметна палата или Европейската служба за борба с измамите (OLAF) одиторът, издал сертификата за финансовите отчети и за методиката, осигурява достъп до подкрепящите документи и работните документи по одита, въз основа на които е издаден сертификатът за финансовите отчети или за методиката.
Член 37
Кумулативно финансиране
Дейност, за която вече са отпуснати безвъзмездни средства от бюджета на Съюза, може да доведе до отпускането на безвъзмездни средства въз основа на Регламент (ЕС) № 1291/2013, при условие че отпуснатите безвъзмездни средства не обхващат едни и същи разходни елементи.
Раздел IV
Гаранции
Член 38
Гаранционен фонд на участниците
1. С настоящото се учредява гаранционен фонд на участниците (наричан по-нататък „Фондът“), който покрива риска, свързан с невъзстановяването на суми, дължими на Съюза по дейности, финансирани от Комисията чрез безвъзмездни средства съгласно Решение № 1982/2006/ЕО, и от Комисията или органи за финансиране на Съюза в рамките на „Хоризонт 2020“ съгласно правилата, определени в настоящия регламент. Фондът заменя и е приемник на Гаранционния фонд на участниците, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1906/2006.
2. Дейността на Фонда се осъществява в съответствие с член 39. Финансовите лихви, генерирани от Фонда, се добавят към него и служат изключително за целите, посочени в член 39, параграф 3.
3. Когато лихвите са недостатъчни за покриване на дейностите, изложени в член 39, параграф 3, Фондът не се намесва и Комисията или съответният орган на Съюза за финансиране събира всяка дължима сума направо от участниците или третите страни.
4. Фондът се смята за достатъчна гаранция съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. От участниците не могат да бъдат приемани допълнителни гаранции или ценни книжа, или да им се налагат такива, с изключение на случая, описан в параграф 3 на настоящия член.
5. Участниците в дейности по „Хоризонт 2020“, чийто риск е покрит от Фонда, правят вноска в размер на 5 % от финансирането на дейността от Съюза. При приключване на дейността сумата, внесена във Фонда, се връща на участниците посредством координатора.
6. Ставката на вноските на участниците във Фонда, посочена в праграф 5, може да бъде намалена на базата на междинната оценка на „Хоризонт 2020“.
Член 39
Дейност на Фонда
1. Фондът се управлява от Съюза, представляван от Комисията, която действа като изпълнителен агент от името на участниците в съответствие с условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Комисията може да управлява Фонда пряко или да повери финансовото му управление на Европейската инвестиционна банка или на подходяща финансова институция („банка депозитар“). Банката депозитар управлява Фонда съгласно инструкциите на Комисията.
2. Вноските на участниците във Фонда могат да бъдат компенсирани от първоначалното предварително финансиране и да бъдат изплатени на Фонда от името на участниците.
3. Ако участник дължи суми на Съюза, Комисията може, без да се засягат санкциите, които могат да бъдат наложени на просрочилия плащане участник, да предприеме едно от следните действия:
а)
да прехвърли или да нареди на банката депозитар да прехвърли директно дължимата сума от Фонда на координатора на дейността. Прехвърлянето се извършва след прекратяването или оттеглянето от участие на просрочилия плащане участник, ако дейността е все още в процес на осъществяване и ако останалите участници са съгласни то да се извърши с оглед на поставените цели. Прехвърлените от Фонда суми се считат за финансиране от страна на Съюза;
б)
да събере ефективно упоменатата сума от Фонда.
Комисията издава нареждане за събиране на вземания от участника или третата страна в полза на Фонда. За тази цел Комисията може да приеме решение за събиране на вземания в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
4. Събраните суми представляват приход, приписан на Фонда по смисъла на член 21, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. След като приключи усвояването на всички безвъзмездни средства, чийто риск е покрит от Фонда, неизплатените суми се събират от Комисията и се вписват в бюджета на Съюза съгласно решенията на законодателния орган.
ГЛАВА III
Експерти
Член 40
Назначаване на независими експерти
1. Комисията и, когато е уместно, органите за финансиране, могат да назначат независими експерти за оценка на предложения в съответствие с член 15 или за консултации или съдействие при:
а)
оценката на предложенията;
б)
наблюдението на изпълнението на дейностите, извършвани съгласно Регламент (ЕС) № 1291/2013, както и на предходни програми за научни изследвания и иновации;
в)
прилагането на политиката или програмите на Съюза за научни изследвания и иновации, включително „Хоризонт 2020“, както и постигането и функционирането на европейското научноизследователско пространство;
г)
оценката на програмите за научни изследвания и иновации;
д)
разработването на политика на Съюза за научни изследвания и иновации, включително подготовката на бъдещи програми.
2. Независимите експерти се избират въз основа на техните умения, опит и знания, необходими за изпълнението на възложените им задачи. В случаите, когато се налага независимите експерти да боравят с класифицирана информация, преди назначаването им се изисква съответна проверка за благонадеждност.
Независимите експерти се определят и подбират въз основа на покани за представяне на заявления от отделни лица и покани, насочени към съответни организации, например научноизследователски агенции, научноизследователски институции, университети, организации за стандартизация, организации на гражданското общество или предприятия, с оглед създаването на база данни с подходящи кандидати.
Комисията или съответният орган за финансиране може, ако това се прецени за уместно и в надлежно обосновани случаи, да избере, по прозрачен начин, експерт с подходяща квалификация извън базата данни.
При определянето на независими експерти Комисията или съответният орган за финансиране взема съответни мерки, за да се осигури балансиран състав на експертните групи и групите за оценяване по отношение на уменията, опита, знанията, географското разнообразие и представянето на половете, като се отчита положението в областта на съответната дейност. Когато това е уместно, се търси баланс между публичния и частния сектор.
Комисията или съответният орган за финансиране може да се обърне за съвет към консултативни органи за назначаването на независими експерти. При дейности, свързани с авангардни изследвания на ЕНС, Комисията назначава експерти въз основа на предложение от Научния съвет на ЕНС.
3. Комисията или съответният орган за финансиране гарантира, че експерт, който е в конфликт на интереси по отношение на даден въпрос, по който от него се изисква становище, не предоставя оценки, консултации или помощ по този въпрос.
4. Всички контакти с независими експерти, включително сключването на договор за назначаването им и неговите изменения, могат да се осъществяват чрез електронни системи за обмен, създадени от Комисията или съответния орган за финансиране съгласно разпоредбите на член 287, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1268/2012.
5. Имената на експертите, назначени в лично качество, които са сътрудничили на Комисията или на органите за финансиране при изпълнението на Регламент (ЕС) № 1291/2013 и Решение 2013/743/EC, заедно с експертната им област, се публикуват най-малко веднъж годишно на интернет страницата на Комисията или на съответния орган за финансиране. Тази информация се набира, обработва и публикува в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ III
ПРАВИЛА ЗА ИЗПОЛЗВАНЕТО И РАЗПРОСТРАНЕНИЕТО НА РЕЗУЛТАТИТЕ
ГЛАВА I
Безвъзмездни средства
Раздел I
Резултати
Член 41
Собственост върху резултатите
1. Резултатите са собственост на участника, който ги е създал.
2. Когато участниците в дейността са създали резултатите съвместно и съответният им принос в съвместните резултати не може да бъде точно установен или не е възможно този съвместно постигнат резултат да бъде отделен с цел подаване на заявление, придобиване или запазване на съответната закрила на правата върху интелектуална собственост, резултатите са тяхна съсобственост. Съсобствениците сключват споразумение за разпределението и условията за упражняване на съсобственост, в съответствие с техните задължения съгласно споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Съсобствениците могат да сключат споразумение да не запазят съсобствеността, а да изберат алтернативен режим, например като прехвърлят дела си на един-единствен собственик с право на достъп за останалите участници, след като резултатите са вече налице.
Освен ако в споразумението за съсобственост е уговорено друго, всеки съсобственик има право да предостави лиценз без изключителни права на трети страни, които да използват съвместно притежавани резултати, без право на преотстъпване на лиценза, при следните условия:
а)
предизвестие до останалите съсобственици;
б)
справедлива и разумна компенсация за останалите съсобственици.
3. Ако служители или страна, работещи за участник, имат право да претендират за права върху получените резултати, съответният участник гарантира, че е възможно тези права да се упражняват по начин, съвместим със задълженията му по споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 42
Закрила на резултатите
1. Когато резултатите могат или в разумни граници може да се очаква, че могат да бъдат използвани за търговски или промишлени цели, участникът, чиято собственост са те, проучва възможността за тяхната правна закрила. Участникът, ако това е възможно, разумно и основателно, предвид обстоятелствата, осигурява адекватна правна закрила за подходящ период от време и с подходящо териториално покритие, като отчита законните си интереси и законните и особено търговските интереси на останалите участници в дейността.
2. Когато участник, който е получил финансиране от Съюза, не възнамерява да осигури правна закрила на постигнатите резултати по причини, които не произтичат от невъзможността това да бъде осъществено според националното или съюзното право или от липсата на потенциал те да бъдат използвани за търговски или промишлени цели, и освен ако участникът възнамерява да ги прехвърли на друго правно образувание, установено в държава-членка или в асоциирана държава, с оглед на тяхната закрила, той уведомява Комисията или съответния орган за финансиране преди каквото и да било разпространяване на тези резултати. Комисията, действаща от името на Съюза, или съответния орган за финансиране може, със съгласието на съответния участник, да поеме собствеността върху тези резултати и да предприеме необходимите действия за адекватната им закрила.
Участникът може да откаже да даде съгласието си само ако докаже, че това би накърнило сериозно законните му интереси. Резултатите не могат да бъдат разпространявани преди Комисията или съответния орган за финансиране да вземе решение да не поеме собствеността върху резултатите или да реши, че ще поеме собствеността върху резултатите и преди да предприеме необходимите действия за осигуряване на закрилата им. Комисията или съответният орган за финансиране взема това решение без неоснователно забавяне. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в това отношение.
3. Когато участник, който е получил финансиране от Съюза, възнамерява да се откаже от закрила на резултатите или да не иска нейното удължаване по причини, различни от липсата на възможност те да бъдат използвани за търговски или промишлени цели в рамките на период от най-много пет години след окончателното разплащане, той уведомява Комисията или съответния орган за финансиране, които могат да продължат или да удължат закрилата чрез поемане на собствеността върху резултатите. Участникът може да откаже да даде съгласието си само ако докаже, че това би накърнило сериозно законните му интереси. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в това отношение.
Член 43
Използване и разпространение на резултатите
1. Всеки участник, който е получил финансиране от Съюза, полага максимални усилия за оползотворяване на притежаваните от него резултати или ги предоставя на друго правно образувание за ползване, по-специално чрез прехвърляне и лицензиране на резултати в съответствие с член 44.
Всякакви допълнителни задължения относно използването на резултатите се определят в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на научни изследвания с потенциал за справяне с основни обществени предизвикателства допълнителните задължения относно използването на резултатите може да включват лицензиране при неизключителни условия. Всички допълнителни задължения се посочват в работната програма или в работния план.
2. Всеки участник разпространява чрез подходящи средства и възможно най-бързо притежаваните от него резултати, при условие че спазва всички ограничения, произтичащи от закрилата на интелектуалната собственост, правилата за сигурност или законните интереси. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се определят сроковете в това отношение.
Всякакви допълнителни задължения относно разпространяването на резултатите се определят в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства и се посочват в работната програма или в работния план.
По отношение на разпространяването на резултатите посредством научни публикации, свободният достъп се прилага съгласно реда и условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Разходите, свързани със свободния достъп до научни публикации, изготвени в резултат на научни изследвания, финансирани по „Хоризонт 2020“, и направени в рамките на срока на дейността, са допустими за възстановяване при условията на споразумението за отпускане на безвъзмездните средства. При надлежно спазване на разпоредбите на член 18 от Регламент (ЕС) № 1291/2013, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства не се поставят условия относно свободния достъп до публикации, които биха довели до допълнителни разходи за публикуване след приключването на дейността.
По отношение на разпространението на данни от научни изследвания, в рамките на свободния достъп до данни от научни изследвания и тяхното опазване, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се определят редът и условията, при които се предоставя свободен достъп до тези резултати, по-специално при авангардните изследвания на ЕНС и изследванията за БНТ или в други подходящи области, като се отчитат законните интереси на участниците, както и всички ограничения, произтичащи от правилата за защита на данните, правилата за сигурност и защитата на правата върху интелектуалната собственост. В такъв случай в работната програма или в работния план се посочва дали се изисква разпространение чрез свободен достъп на данните от научни изследвания.
Останалите участници се предизвестяват за всяка дейност по разпространение на резултатите. След получаване на предизвестието всеки участник може да възрази, ако докаже, че законните му интереси във връзка с неговите резултати или предходни знания ще бъдат сериозно накърнени от предвиденото разпространение. В такива случаи разпространението не може да се осъществи, освен ако са взети подходящи мерки за опазване на споменатите законни интереси. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в това отношение.
3. Участниците предоставят на Комисията или на съответния орган за финансиране за целите на наблюдението и разпространението всяка полезна информация относно дейностите си по използване и разпространение и необходимата документация съгласно условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Като се спазват законните интереси на участниците, предоставили информацията, тази информация се прави публично достояние. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят и сроковете по отношение на тези задължения за докладване.
4. Всички заявления за патенти, стандарти, публикации или друго разпространение, включително в електронна форма, във връзка с резултати, съдържат, когато това е възможно, изявление, което може да обхваща визуални средства, че дейността е получила финансова подкрепа от Съюза. Условията за това изявление се определят в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 44
Прехвърляне и лицензиране на резултати
1. Когато участник прехвърля собственост върху резултати, той прехвърля на правоприемника своите задължения съгласно споразумението за отпускане на безвъзмездни средства относно тези резултати, включително задължението да ги предаде при всяко последващо прехвърляне.
Без да се засягат задълженията за поверителност, произтичащи от законите или подзаконовите актове в случаите на сливания и придобивания, когато други участници все още се ползват с права на достъп или все още могат да поискат да получат права на достъп до резултатите, които трябва да бъдат прехвърлени, участникът, който възнамерява да прехвърли резултатите, предизвестява другите участници, като им предоставя достатъчно информация относно предполагаемия нов собственик на резултатите, с цел да даде възможност на останалите участници да анализират въздействието на планираното прехвърляне на собственост върху евентуалното упражняване на техните права на достъп.
След получаване на предизвестието всеки участник може да възрази срещу прехвърлянето на собствеността ако докаже, че то ще се отрази неблагоприятно върху упражняването на неговите права на достъп. В такъв случай прехвърлянето не може да се осъществи, докато не се постигне споразумение между заинтересованите участници. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в тази връзка.
Другите участници могат с предварително писмено споразумение да се откажат от правото си на предизвестие и на възражение срещу прехвърляне на собственост от един участник към конкретно посочена трета страна.
2. При условие че правата на достъп до резултатите могат да бъдат упражнявани и че са спазени всички допълнителни задължения относно използването на резултатите от страна на участника, който е техен собственик, този участник може да издава лицензи или по друг начин да предоставя на правно образувание право, в това число - изключително, на ползването им. Изключителен лиценз за резултати може да се предостави, ако всички останали заинтересовани участници са съгласни да се откажат от правата си на достъп до тези резултати.
3. По отношение на резултати, постигнати от участници, които са получили финансиране от Съюза, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се предвиди Комисията или съответния орган за финансиране да може да възрази срещу прехвърляния на собственост или срещу предоставянето на изключителен лиценз на трети страни, установени в трета държава, която не е асоциирана към „Хоризонт 2020“, ако сметне, че прехвърлянето или предоставянето не съответства на интересите за развитие на конкурентоспособността на икономиката на Съюза, на етичните принципи или на съображения за сигурност.
В тези случаи прехвърлянето на собственост или предоставянето на изключителен лиценз не се осъществява, освен ако не бъде удовлетворено изискването на Комисията или на съответния орган за финансиране за осигуряване на подходящи предпазни мерки.
Когато е уместно, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда, че Комисията или съответния орган за финансиране трябва да бъдат уведомени предварително за всяко прехвърляне на собственост или предоставяне на изключителен лиценз. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете за това.
Раздел II
Права на достъп до предходни знания и нови резултати
Член 45
Предходни знания
Участниците определят по подходящ начин в писмено споразумение предходните знания, които имат отношение към съответната дейност.
Член 46
Принципи на правата на достъп
1. Всяко искане за упражняване на права на достъп или всеки отказ от права на достъп се представя писмено.
2. Освен ако е уговорено друго от собственика на резултатите или предходните знания, до които се иска достъп, правата на достъп не включват правото на преотстъпване на лиценза.
3. Участниците в една и съща дейност се информират взаимно за всички законови ограничения върху предоставянето на достъп до предходните им знания преди присъединяването си към споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Всяко споразумение, сключено след това от участник по отношение на предходни знания, гарантира, че всички права на достъп могат да бъдат упражнявани.
4. Прекратяването на участието в дадена дейност не засяга задължението на участника да предостави достъп при реда и условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
5. В споразумението за консорциум може да се предвиди лишаването от права на достъп на участник, който не изпълнява задълженията си и не коригира това неизпълнение.
Член 47
Права на достъп за изпълнение на дейността
1. Участник се ползва с права на достъп до резултатите на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези резултати, за да изпълнява своята работа по съответната дейност.
Достъпът се предоставя безвъзмездно.
2. Участник се ползва с права на достъп до предходните знания на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези знания, за да изпълнява своята работа по съответната дейност, и при спазване на ограниченията съгласно член 46, параграф 3.
Такива права на достъп се предоставят безвъзмездно, освен ако не е договорено друго от участниците преди присъединяването им към споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 48
Права на достъп за използване на резултатите
1. Участник се ползва с права на достъп до резултатите на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези резултати, за да използва собствените си резултати от дейността.
При наличие на споразумение такъв достъп се предоставя при справедливи и разумни условия.
2. Участник се ползва с права на достъп до предходните знания на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези знания, за да използва собствените си резултати от дейността при спазване на ограниченията съгласно член 46, параграф 3.
При наличие на споразумение такъв достъп се предоставя при справедливи и разумни условия.
3. Свързано образувание, установено в държава-членка или в асоциирана държава, освен ако в споразумението за консорциум не е предвидено друго, също има права на достъп до резултати и, при спазване на ограниченията по член 46, параграф 3, до предходни знания при справедливи и разумни условия, ако тези резултати и предходни знания са необходими за използване на резултатите, получени от участника, с когото образуванието е свързано. Тези права на достъп се искат или получават пряко от участника, чиято собственост са резултатите или предходните знания, освен ако не е предвидено друго съгласно член 46, параграф 2.
4. Искане за достъп съгласно параграфи 1, 2 или 3 може да се отправи до една година след приключване на дейността. Участниците могат обаче да се споразумеят за различен краен срок.
Член 49
Права на достъп за Съюза и за държавите-членки
1. За надлежно обоснованите цели на разработването, прилагането и наблюдението на политиките или програмите на Съюза, институциите, органите, службите или агенциите на Съюза се ползват с права на достъп единствено до резултатите на участник, който е получил финансиране от Съюза. Такива права на достъп са ограничени до употреба с нетърговска и неконкурентна цел.
Достъпът се предоставя безвъзмездно.
2. Във връзка с дейностите в рамките на конкретната цел „Сигурни общества - Защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“ на приоритет "Обществени предизвикателства", както е определена в приложение I, част III от Регламент (ЕС) № 1291/2013, институциите, органите, службите и агенциите на Съюза, както и националните органи на държавите-членки, за целите на разработването, прилагането и наблюдението на техните политики или програми в тази област, се ползват с необходимите права на достъп до резултатите на участник, който е получил финансиране от Съюза. Тези права на достъп са ограничени до употреба с нетърговска и неконкурентна цел. Тези права на достъп се предоставят безвъзмездно и въз основа на двустранно споразумение, в което са определени специалните условия, с които се гарантира, че тези права ще се използват единствено за определената цел и че ще са предвидени съответни задължения за поверителност. Тези права на достъп не се отнасят за предходните знания на участника. Искащата държава-членка, институция, орган, служба или агенция на Съюза уведомяват всички държави-членки за тези искания. Спрямо класифицираната информация се прилагат правилата на Комисията по отношение на сигурността.
ДЯЛ IV
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 50
Награди
1. Финансирането от Съюза може да се извършва под формата на награди, както е определено в дял VII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
2. Присъждането на награда се обуславя от поемането на задължения за подходяща обществена разгласа. По отношение на разпространението на резултатите се прилага дял III от настоящия регламент. Работната програма или работният план може да съдържа специални задължения относно използването и разпространението на резултати.
Член 51
Обществени поръчки за продукти в пазарен и предпазарен стадий и за новаторски решения
1. Всяка обществена поръчка, възложена от Комисията от нейно име или съвместно с държавите-членки, се подчинява на правилата за обществените поръчки, както са определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
2. Финансирането от Съюза може да се извършва под формата на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий или за новаторски решения самостоятелно от Комисията или от съответния орган за финансиране или съвместно с възлагащи органи от държавите-членки и асоциираните държави.
Процедурите за възлагане на обществени поръчки:
а)
са в съответствие с принципите за прозрачност, недискриминация, равнопоставеност, добро финансово управление и пропорционалност, с правилата за конкуренция и, когато е приложимо, с Директиви № 2004/17/ЕО, 2004/18/ЕО и 2009/81/ЕО или, когато Комисията действа самостоятелно, с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
б)
могат да предвидят специфични условия, например място на изпълнение на възложените дейности, като при обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий то се ограничава до територията на държавите-членки и на асоциираните държави по „Хоризонт 2020“, когато това е надлежно обосновано от целите на съответната дейност;
в)
могат да разрешат сключването на няколко договора в рамките на една процедура (възлагане на няколко доставчици);
г)
предвиждат възлагане на поръчките на участника или участниците в тръжната процедура, предлагащи най-добро съотношение между качество и цена.
3. Освен ако в поканата за участие в търг не е посочено друго, резултатите, получени при обществена поръчка, възложена от Комисията, са собственост на Съюза.
4. В договорите за възлагане на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий се формулират специални разпоредби относно собствеността, правата на достъп и лицензирането, за да се оползотворят максимално резултатите и да се избегне всякакво непочтено предимство. Изпълнителят, който създава резултати при обществена поръчка за продукти в предпазарен стадий, притежава най-малкото свързаните с тях права върху интелектуалната собственост. Възлагащите органи се ползват най-малкото с права на безвъзмезден достъп до резултатите за тяхна лична употреба и с правото да предоставят или да изискват от участващите изпълнители да предоставят на трети страни неизключителни лицензи да използват резултатите при справедливи и разумни условия, без право на преотстъпване на лиценза. Ако изпълнителят не успее да постигне търговска реализация на резултатите в рамките на определен период след възлагането на обществената поръчка за продукти в предпазарен стадий, както е посочено в договора, той прехвърля на възлагащите органи собствеността върху резултатите.
5. В договорите за възлагане на обществени поръчки за новаторски решения могат да се формулират специални разпоредби относно собствеността, правата на достъп и лицензирането, за да се оползотворят максимално резултатите и да се избегне всякакво непочтено предимство.
Член 52
Финансови инструменти
1. Финансовите инструменти могат да приемат всяка от формите, посочени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и могат да бъдат съчетавани помежду си и с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза, включително в рамките на Регламент (ЕС) № 1291/2013.
2. Чрез дерогация от член 140, параграф 6, втора алинея от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, както приходите, така и годишните вноски за изплащане, генерирани от финансов инструмент, създаден съгласно Регламент (ЕС) № 1291/2013, се прехвърлят към този финансов инструмент в съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент № 966/2012.
3. Чрез дерогация от член 140, параграф 6, втора алинея от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, както приходите, така и годишните вноски за изплащане, генерирани от Инструмента за финансиране с поделяне на риска, създаден с Решение № 1982/2006/ЕО и в ранната фаза на Средството за висок растеж и иновации на МСП (СРИ 1), създадено с Решение № 1639/2006/ЕО се включват съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 към следващите финансови инструменти по силата на Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 53
Инструмент за МСП
1. Само МСП могат да кандидатстват по покани за представяне на предложения, отправени по линия на специализирания инструмента за МСП, посочен в член 22 от Регламент (ЕС) № 1291/2013. Те могат да си сътрудничат с други дружества и научноизследователски организации или университети.
2. Когато дадено дружество е признато за МСП, този правен статут се приема за целия период на изпълнение на проекта, дори в случаите, когато дружеството поради разрастването си по-късно надвиши горните стойности от определението за МСП.
3. При инструмента за МСП или безвъзмездните средства, предоставяни от органи за финансиране или от Комисията за подпомагане на МСП, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно собствеността, правата на достъп, използването и разпространението на резултати.
Член 54
Бърз път към иновации (БПИ)
1. Съгласно член 7 всяко правно образувание може да участва в дейност по линия на БПИ. Дейностите, които се финансират по линия на БПИ, са иновационни дейности. По линия на БПИ се отправят покани за представяне на предложения, свързани с някоя от технологичните области по конкретна цел „Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“, както са определени в приложение I, част II, точка 1 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 или някоя от конкретните цели по приоритет „Обществени предизвикателства“, посочени в приложение I, част III, точки 1-7 към същия регламент.
2. Предложения могат да се представят по всяко време. Комисията определя три крайни дати годишно за представяне на предложения за оценяване. Периодът между крайната дата за представяне на предложения и подписването на споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или уведомлението относно решението за отпускане на безвъзмездни средства не е повече от шест месеца. Предложенията се класират според въздействието, качеството и ефикасността на изпълнението и върховите постижения, като на критерия за въздействие се дава по-голяма относителна тежест. В една дейност могат да участват не повече от пет правни образувания. Размерът на безвъзмездните средства не надвишава 3 милиона евро.
Член 55
Други специални разпоредби
1. При изпълнение на дейности, свързани със сигурността, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се формулират специални разпоредби, в частност относно обществените поръчки за продукти в предпазарен стадий и за новаторски решения, промените в състава на консорциума, класифицираната информация, използването, разпространението, свободния достъп до научни публикации, прехвърлянето и лицензирането на резултатите.
2. При дейности в подкрепа на съществуваща или нова научноизследователска инфраструктура в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се формулират специални разпоредби относно потребителите на инфраструктурата и достъпа на потребителите до нея.
3. При авангардни изследвания на ЕНС в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно правата на достъп, преносимост и разпространение, или свързани с участниците, изследователите и която и да е заинтересована от дейността страна.
4. При дейности, свързани с обучението и мобилността, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби относно задълженията, отнасящи се за изследователите, които се възползват от дейността, собствеността, правата на достъп и преносимостта на резултати.
5. При координационни и спомагателни дейности в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно собствеността, правата на достъп, използването и разпространението на резултати.
6. При Общностите за знания и иновации към EIT в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно собствеността, правата на достъп, използването и разпространението.
ДЯЛ V
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 56
Упражняване на делегираните правомощия
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Правомощията да приема делегираните актове, посочени в член 1, параграф 3, се предоставят на Комисията за срока на действие на „Хоризонт 2020“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 1, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна посочена в него дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява за него едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 1, параграф 3, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след уведомлението на Европейския парламент и на Съвета относно акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 57
Отмяна и преходни разпоредби
1. Регламент (ЕО) № 1906/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
2. Без да се засягат разпоредбите на параграф 1, разпоредбите на настоящия регламент не засягат продължаването или изменението, включително цялостното или частичното прекратяване на съответните дейности до тяхното приключване или до отпускането на финансовата помощ от Комисията или органите за финансиране съгласно Решение № 1982/2006/ЕО или други законодателни актове, приложими за тази помощ към 31 декември 2013 г., която продължава да се прилага за съответните дейности до тяхното приключване.
3. Всички суми от Гаранционния фонд на участниците, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1906/2006, както и всички негови права и задължения, се прехвърлят на Фонда, считано от 31 декември 2013 г. Участниците в дейности, предвидени в Решение № 1982/2006/ЕО, които подписват споразумения за отпускане на безвъзмездни средства след 31 декември 2013 г., правят своите вноски във Фонда.
Член 58
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1290/2013/EU RENDELETE
(2013. december 11.)
a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014-2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikkére, 183. cikkére és 188. cikkének második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Számvevőszék véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) létrehozta a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot (2014-2020) (a továbbiakban: a Horizont 2020). A rendelet kiegészítéseképpen rendelkezni kell a Horizont 2020 keretében vállalt közvetett cselekvésekben való részvételre és az e tevékenységek eredményeinek hasznosítására és terjesztésére irányadó szabályokról.
(2)
A Horizont 2020 végrehajtásának célja, hogy közvetlenül hozzájáruljon Európa ipari vezető szerepének kivívásához, az európai gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz, valamint a polgárok jólétéhez, és meg kell felelnie annak a stratégiai jövőképnek, amelyet a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleménye felvázol, és amelyben a Bizottság a részvételi feltételek nagymértékű leegyszerűsítését vállalta.
(3)
A Horizont 2020-nak támogatnia kell a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológia szabad áramlását biztosító Európai Kutatási Térség kiépülését és működését azáltal, hogy - elsősorban koherens szabályok alkalmazása révén - megerősíti az együttműködést egyrészt az Unió és a tagállamok, másrészt az egyes tagállamok között.
(4)
Az e rendeletben meghatározott, a Horizont 2020-ra vonatkozó részvételi, hasznosítási és terjesztési szabályoknak kellőképpen figyelembe kell venniük az Európai Parlament által megfogalmazott 2010. november 11-i ajánlásokat a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről (5), valamint a Tanács által megfogalmazott, a kutatási keretprogramokhoz kapcsolódó adminisztratív és pénzügyi követelmények egyszerűsítésére vonatkozó ajánlásokat. A szabályoknak folytonosságot kell biztosítaniuk az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) keretében már bevezetett egyszerűsítő intézkedésekkel, be kell építeniük a szakértői csoportnak „A hetedik keretprogram időközi értékelése” című, 2010. november 12-i zárójelentésében megfogalmazott ajánlásokat, és a részvétel megkönnyítése, valamint a pénzügyi hibák számának visszaszorítása érdekében lehetővé kell tenniük a résztvevők adminisztratív terheinek a további csökkentését és a pénzügyi rendelkezések további egyszerűsítését. A szabályoknak emellett kellőképpen tükrözniük kell a Bizottság 2010. április 29-i„A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítése” című közleménye és az ezt követően 2011. február 9-én„Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” címmel közzétett zöld könyv nyomán megkezdődött vitafolyamatban a kutatóközösség részéről megfogalmazott aggályokat és javaslatokat is.
(5)
A Horizont 2020 időközi értékelése során értékelni kell az új finanszírozási modellt, beleértve annak a Horizont 2020 finanszírozási szintjeire, vonzerejére és a Horizont 2020-ban való részvételre gyakorolt hatását is.
(6)
A Bizottságnak vagy az érintett finanszírozó szervnek gondoskodnia kell arról, hogy a pályázati felhívások közzétételekor minden potenciális pályázónak megfelelő útmutatás és tájékoztatás álljon rendelkezésére.
(7)
A többi uniós finanszírozási programmal való koherencia biztosítása érdekében a Horizont 2020 végrehajtásának a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (8) összhangban kell történnie, kellően figyelembe véve a kutatási és innovációs tevékenységek sajátos jellegét.
(8)
Az 1982/2006/EK határozat által elfogadott kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007-2013), az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) által létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogram hatálya alá, valamint a 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) hatáskörébe tartozó tevékenységek egyetlen egységes keretbe való szervezésével könnyebbé válik a részvétel, következetesebb eszközrendszer hozható létre, és növelhetők a tudományos és a gazdasági hatások, miközben elkerülhetők az indokolatlan átfedések és a szétaprózódottság. Ahhoz, hogy megkönnyítse a Horizont 2020 költségvetéséből uniós pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az EIT, a közös vállalkozások és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is, a létrehozandó koherens keretnek közös szabályok alkalmazásán kell alapulnia.
Ugyanakkor kellő rugalmasságot kell biztosítani és lehetővé kell tenni külön szabályok megalkotását arra az esetre, ha az adott tevékenység speciális igényei azt indokolttá teszik. Az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervezeteknek a rájuk vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott sajátos működési igényei kielégítése céljából a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell az érintett dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(9)
Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek összhangban kell lenniük mindennemű jog kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (11) -, továbbá az alapvető etikai elvekkel, különösen a kutatás integritásának biztosítására való törekvéssel.
(10)
Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. A szabályok végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. A szabályok végrehajtása kapcsán továbbá kellőképpen figyelembe kell venni az uniós jogalanyoknak a harmadik országok vonatkozó programjaiban való részvételére vonatkozó feltételeket is.
(11)
A szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell alkotniuk, amely a lehető leghatékonyabb végrehajtást biztosítja, miközben figyelembe veszi annak szükségességét, hogy egyszerűsített eljárások révén a keretprogram összes résztvevője - és különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k)- számára egyszerű legyen a keretprogramban való részvétel. Az uniós pénzügyi támogatás többféle formában történhet.
(12)
Az átláthatóság elvével összhangban és a 966/2012/EU rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben rögzített követelményeknek megfelelő közzétételi módon túl a Bizottságnak a nyílt pályázati felhívásokat közzé kell tennie a Horizont 2020 weboldalain, a meghatározott információs csatornákon keresztül, és biztosítania kell a széles körű terjesztést a nemzeti kapcsolattartó pontok révén, kérésre pedig a kérelmező számára hozzáférhető formátumban is, ha ez kivitelezhető.
(13)
Az e rendeletben említett kiválasztási és elbírálási kritériumokat átlátható módon, valamint objektív és mérhető paraméterekre alapozva kell alkalmazni, figyelembe véve a Horizont 2020 átfogó célját, a jól működő Európai Kutatási Térség megvalósítását.
(14)
A teljes pályázati anyagok végső leadási határideje és a pályázókkal kötendő támogatási megállapodás aláírása, illetve a pályázók támogatási határozatról való értesítése között eltelt időszaknak általában véve rövidebbnek kell lennie a 966/2012/EU, Euratom rendeletben biztosítottnál. Kellően indokolt esetekben, valamint az Európai Kutatási Tanács cselekvéseinek esetében azonban ez az időszak hosszabb is lehet.
(15)
A Bizottságnak továbbra is törekednie kell arra, hogy amennyiben az IT-rendszerek fejlődése lehetővé teszi, egyszerűsítse az eljárásokat, például - az egyablakos ügyintézési rendszer kialakítása céljából - a résztvevői portál egységes belépési ponttá fejlesztése révén, amelyet a pályázati felhívások közzétételétől a pályázatok benyújtásán keresztül egészen a cselekvések végrehajtásáig használni lehetne. A rendszer értesítéseket is küldhet a pályázóknak arról, hogy a pályázatuk milyen fázisban van, valamint a pályázatra vonatkozó menetrendről.
(16)
A bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (12) szerint kell végezni, amely az EU minősített adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.
(17)
Mind általában, mind külön a Horizont 2020 keretében megvalósuló tevékenységekre meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat. Azon tevékenységek esetében, amelyekben nem vesz részt tagállami székhelyű jogalany, törekedni kell az EUMSZ 173. és 179. cikkében meghatározott célkitűzések teljesítésére.
(18)
A 2001/822/EK tanácsi határozat (13) szerint a tengerentúli országok és területek jogalanyai jogosultak részt venni a Horizont 2020-ban, az abban megállapított külön feltételekre is figyelemmel.
(19)
A Bizottságnak a javaslatokra vonatkozó pályázati felhívások közzétételi időpontjának megállapításakor és az információkérésekkor figyelembe kell vennie a szokásos szabadságolási időszakokat, amennyiben lehetséges.
(20)
Elutasított javaslat estében a Bizottságnak értesítenie kell az érintett pályázókat.
(21)
Az egyes meghatározott tárgyú, javaslatokra vonatkozó pályázatok kialakításához világos és átlátható mechanizmusokat kell alkalmazni, amelyek egyenlő részvételi feltételeket biztosítanak, növelik a Horizont 2020 vonzerejét és a résztvevők számát.
(22)
A Bizottságnak a Horizont 2020-szal kapcsolatos valamennyi kérdésben a helyes hivatali magatartásra vonatkozó európai szabályzat elveivel összhangban kell eljárnia, amely szabályzatot a 2000/633/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (14) melléklete tartalmazza.
(23)
Helyénvaló megállapítani a Horizont 2020 keretében végzett tevékenységek résztvevői számára nyújtandó uniós finanszírozás feltételeit. A jelenlegi finanszírozási szabályok egyszerűbbé tétele érdekében olyan egyszerűsített költség-visszatérítési rendszert kell kialakítani, amely fokozottan támaszkodik az egyösszegű átalányra, az átalányfinanszírozásra és az egységköltség-alapú finanszírozásra.
(24)
Az e rendeletben említett visszatérítési ráták maximális rátáknak minősülnek egyrészt a nonprofit követelménynek és a társfinanszírozási elvnek való megfelelés, másrészt annak érdekében, hogy a résztvevők alacsonyabb mértéket is igényelhessenek. A szokásos visszatérítési rátának azonban elvben 100 %-nak vagy 70 %-nak kell lennie.
(25)
A technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása során figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait.
(26)
A kutatás és az innováció területén jelentkező egyes kihívások kezelése új finanszírozási formák, köztük pénzdíjak, kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés, innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés, a kkv-támogató eszköz vagy a gyorsított innovációt célzó cselekvés igénybevételét indokolja, amelyek kapcsán meg kell állapítani az irányadó különös szabályokat.
(27)
Annak érdekében, hogy a belső piacon működő valamennyi vállalkozás egyenlő feltételek mellett vehessen részt a piaci versenyben, a Horizont 2020 keretében történő finanszírozás szabályait az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban kell kialakítani, biztosítandó a közforrások felhasználásának eredményességét, továbbá megelőzendő az olyan piaci torzulásokat, mint például a magánforrások kiszorulása a finanszírozásból, nem hatékony piacszerkezet létrejötte vagy a nem hatékonyan működő cégek fennmaradása. Az innovációs tevékenységek finanszírozása esetében ügyelni kell arra, hogy mindez ne torzítsa a versenyt és ne járjon piaci beavatkozással, amennyiben az nem indokolt.
(28)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján a teljes finanszírozási ciklusra kiterjedően védeni kell, biztosítva a bizalom és az ellenőrzés közötti megfelelő egyensúlyt.
(29)
A 966/2012 /EU, Euratom rendelettel összhangban a szabályoknak meg kell teremteniük az alapot a kedvezményezettek által szokásosan követett költségszámítási gyakorlatok szélesebb körű elfogadásához.
(30)
Az 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) alapján létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalap fontos védőmechanizmusnak bizonyult, amely csökkentette a kötelezettségeiket nem teljesítő résztvevők lejárt és vissza nem fizetett tartozásaival kapcsolatos kockázatokat. Ezért új résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: alap) kell létrehozni. A hatékonyabb irányítás és a résztvevők kockázatainak jobb fedezése érdekében az Alapnak az 1982/2006/EK határozattal, a 2006/970/Euratom tanácsi határozattal (16) és a2012/93/Euratom tanácsi határozattal (17) létrehozott programok hatálya alá tartozó tevékenységekre, valamint a Horizont 2020 és az 1314/2013/Euratom tanácsi rendelet (18) hatálya alá tartozó cselekvésekre egyaránt ki kell terjednie. Az Alap által nyújtott fedezet az uniós szervektől eltérő finanszírozó szervek által igazgatott programokra nem terjed ki.
(31)
Az átláthatóság fokozása érdekében közzé kell tenni azoknak a szakértőknek a névjegyzékét, akik e rendelet alkalmazása során a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szervek munkáját segítették. Arra az esetre, ha egy szakértő nevének nyilvános közzététele veszélybe sodorná az adott személy biztonságát vagy feddhetetlenségét, vagy indokolatlan módon sértené a magánélethez való jogát, lehetővé kell tenni a Bizottság, illetőleg a finanszírozó szerv számára, hogy eltekintsen a szóban forgó személy nevének közzétételétől.
(32)
A szakértők személyes adatainak feldolgozását a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban kell végezni.
(33)
Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők az eredményeket megfelelő módon védjék, hasznosítsák és terjesszék, továbbá lehetővé kell tenniük, hogy Európa stratégiai érdekeinek védelmében a hasznosítás kapcsán további feltételek legyenek érvényesíthetők. Azoknak a résztvevőknek, amelyek uniós támogatásban részesültek, és elsősorban a Horizont 2020-hoz nem társult harmadik országokban kívánják a létrejövő eredményeket hasznosítani, a támogatási megállapodásnak megfelelően jelezniük kell, hogy az Uniós finanszírozás miként járul hozzá Európa általános versenyképességéhez (kölcsönösség elve).
(34)
Az olyan kutatások esetében, amelyek révén új gyógyászati technológia (például gyógyszer, vakcina és orvosdiagnosztika) jöhet létre, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy adott esetben az eredményeket azonnal hasznosítani és terjeszteni lehessen.
(35)
Bár a kutatás, a fejlesztés és az innováció, valamint a növekedés ösztönzésének céljából létrehozott uniós hitel- és tőkefinanszírozási eszközök sikeresnek mondhatók, a kockázatfinanszírozáshoz való hozzájutás továbbra is fontos kérdés, különösen az innovatív kkv-k esetében. A hitel- és tőkefinanszírozási eszközök lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében lehetővé kell tenni együttes felhasználásukat és egyéb, az uniós költségvetésből, így például a „Horizont 2020-ból finanszírozott támogatásokkal együtt történő felhasználásukat. A Bizottságnak továbbá biztosítania kell egyrészt az 1982/2006/EK határozattal (a hetedik keretprogramról szóló határozattal) létrehozott kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus, másrészt az 1639/2006/EK határozattal (a versenyképességi és innovációs keretprogramról szóló határozattal) létrehozott, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott pénzügyi eszköznek a vállalkozások kezdeti életszakaszban történő finanszírozására szolgáló része (GIF 1) folytonosságát a Horizont 2020 által létrehozott jogutód hitel- és tőkefinanszírozási eszközökkel, azaz az „uniós hitel- és garancianyújtás a kutatás és az innováció számára”, illetve az „uniós tőkefinanszírozás a kutatás és az innováció számára” elnevezésű eszközökkel. Ennek megfelelően a pénzügyi eszközök által termelt bevételek és az utánuk járó törlesztések közvetlenül a Horizont 2020 által létrehozott pénzügyi eszközök bevételének minősülnek.
(36)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a Horizont 2020 szerinti kkv-támogató eszköz, a Horizont 2020 és az 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) által létrehozott COSME program által kínált pénzügyi eszközök, valamint a tagállamok által közösen létrehozott rendszerek és eszközök, például az Eurostars Közös Program (21) egymást kiegészítve működjenek.
(37)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében az 1906/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet az 1291/2013/EU rendelet alapján megvalósított közvetett cselekvésekben való részvétel különös szabályait állapítja meg, beleértve azokat a közvetett cselekvéseket is, amelyeket az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében finanszírozó szerv finanszíroz.
Ez a rendelet továbbá megállapítja az eredmények felhasználására és terjesztésére vonatkozó szabályokat.
(2) Az e rendeletben megállapított különös szabályokra is figyelemmel a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben foglalt szabályokat is alkalmazni kell.
(3) A 294/2008/EK rendelet vagy bármely, az EUMSZ 185. cikke alapján valamely finanszírozó szervet költségvetés-végrehajtási feladatokkal felruházó alap-jogiaktus megállapíthat az e rendeletben foglalt szabályoktól eltérő szabályokat. Az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott finanszírozó szerveknek a vonatkozó alap-jogiaktus keretében meghatározott sajátos működési igényei figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e finanszírozó szervek tekintetében az 56. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatban:
a)
a repüléstechnika területén létrehozott finanszírozó szervek által kiírt pályázatokban való részvétel feltételei, a résztvevők 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimális számának csökkentése céljából;
b)
a 10. cikk szerinti finanszírozási jogosultság, lehetővé teendő a bioalapú iparágak és az innovatív gyógyszerek területén létrehozott finanszírozó szervek számára, hogy a finanszírozási jogosultságot a résztvevők meghatározott típusaira korlátozzák;
c)
az eredmények felhasználására és terjesztésére vonatkozó olyan szabályok, amelyek révén az innovatív gyógyszerek területén létrehozott finanszírozó szervek:
i.
kiterjeszthetik a kapcsolt jogalanyokra, a vásárlókra és bármely jogutód jogalanyra azt a lehetőséget, hogy az eredményeket és a meglévő információkat és jogokat a támogatási megállapodással összhangban és a 44. cikk (1) és (2) bekezdésében említett egyéb résztvevők beleegyezése nélkül átruházzák vagy azok használati jogait átadják;
ii.
lehetővé tehetik egyedi megállapodások megkötését a 48. cikk (2)-(4) bekezdésében említett, a meglévő információkhoz és jogokhoz kereskedelmi hasznosítás céljából történő fejlesztési eredmények vagy maguknak az eredményeknek a kereskedelmi hasznosítása (közvetlen hasznosítás) céljából történő hozzáférésre vonatkozóan;
iii.
a 41. cikk (2) bekezdésében és a 45-48. cikkben említett szabályok kiegészítéseként rendelkezéseket vezethetnek be azon adatok, ismeretek és információk tulajdonjoga és az ezekhez való hozzáférés tekintetében, amelyek nem tartoznak valamely cselekvés célkitűzéseihez, és nem szükségesek a cselekvés megvalósításához és hasznosításához (sideground);
iv.
a 48. cikkben említett hasznosítási szabályokat a cselekvés megvalósítása (kutatási célú felhasználás) és a kereskedelmi hasznosítás céljából történő fejlesztési eredmények vagy maguknak az eredményeknek a kereskedelmi hasznosítása (közvetlen hasznosítás) mellett más célokra is kiterjeszthetik;
v.
a 46. cikk (2) bekezdésében említetteknek megfelelően konkrét kritériumokat határozhatnak meg a használati jog ugyanazon cselekvés két résztvevője közötti továbbadását illetően;
vi.
a 24. cikk (2) bekezdésében említett konzorciummegállapodásban meghatározott feltételek mellett a résztvevők, kapcsolt jogalanyaik és a hasznosítási engedély jogosultjának minősülő harmadik felek eredményekhez vagy meglévő információkhoz és jogokhoz való, a 46-48. cikkben említett hozzáférési jogát kiterjeszthetik a cselekvés megfelelő - többek között pénzügyi - feltételek melletti megvalósításán (kutatási célú felhasználás) és a kereskedelmi hasznosítás céljából való fejlesztési eredményeken vagy maguknak az eredményeknek a kereskedelmi hasznosításán (közvetlen hasznosítás) kívül más célokra is;
vii.
a 48. cikkben említetteknek megfelelően a közvetlen hasznosítást szolgáló hozzáférési jog megadását az érintett résztvevők közötti megállapodáshoz köthetik;
viii.
opcionálissá tehetik a 43. cikk (2) bekezdésében említett, szabad hozzáférésű tudományos publikációk révén történő terjesztést;
d)
a cselekvések finanszírozása, lehetővé téve az elektronikus alkatrészek és rendszerek területén létrehozott finanszírozó szerveknek, hogy a 28. cikk (3) bekezdésében meghatározottaktól eltérő visszatérítési rátát alkalmazzanak azokban az esetekben, amikor egy vagy több tagállam közösen finanszíroz egy résztvevőt vagy egy cselekvést.
Az e bekezdés első és második albekezdésében említettektől eltérő, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának i. vagy ii. pontja alapján költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott finanszírozó szerv, amennyiben sajátos működési igényei szükségessé teszik, a Bizottság beleegyezésével alkalmazhat az e rendeletben meghatározottaktól eltérő szabályokat.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazandó a Közös Kutatóközpont által megvalósított közvetlen cselekvésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
1. „hozzáférési jogok”: az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó, e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható jogok;
2. „kapcsolt jogalany”: az a jogalany, amelyben egy résztvevő közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik, vagy amely közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik egy résztvevőben, vagy amely esetében e szervezet és a résztvevő ugyanazon közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt áll; a többségi befolyás a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott formák bármelyikét jelentheti;
3. „társult ország”: olyan harmadik ország, amely az 1291/2013/EU rendelet 7. cikkében meghatározottak szerint részes fele egy, az Unióval megkötött nemzetközi megállapodásnak;
4. „meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől függetlenül minden olyan fizikai vagy virtuális adat, know-how vagy információ, ideértve minden olyan, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogot is, amellyel i. a résztvevők rendelkeztek a cselekvéshez való csatlakozásukat megelőzően, amely ii. szükséges a közvetlen cselekvés megvalósításához vagy a cselekvés eredményeinek felhasználásához, és amelyet iii. a résztvevők a 45. cikknek megfelelően ekként megjelöltek;
5. „alap-jogiaktus”: a cselekvés jogalapját adó, az Unió intézményei által az EUMSZ 288. cikke szerinti rendelet, irányelv vagy határozat formájában elfogadott jogi aktus;
6. „innovációs cselekvés”: olyan cselekvés, amely elsősorban közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányul. Ide tartozhat a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagyléptékű termékhitelesítés és a forgalomba hozatal;
7. „koordinációs és támogatási cselekvés”: olyan cselekvés, amely túlnyomórészt kísérő intézkedésekből, például szabványosításból, terjesztésből, figyelemfelkeltésből és kommunikációs, hálózatépítési, koordinációs vagy támogatási szolgáltatásokból, szakpolitikai párbeszédből, kölcsönös tanulásból és tanulmánykészítésből áll, ez utóbbiba beleértve az új infrastruktúra kiépítésére vonatkozó tanulmánytervek elkészítését is, és amely magában foglalhat olyan kiegészítő tevékenységeket is, amelyek a különböző országokban zajló programok közötti hálózatépítésre és koordinációra irányulnak;
8. „terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése bármilyen arra alkalmas módon, beleértve - az alkalmazott médiumtól függetlenül - a tudományos publikációt is, de nem beleértve az eredmények oltalom alá helyezés és a hasznosítás céljából megvalósuló közlését;
9. „hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott cselekvéshez nem tartozó további kutatás keretében, illetve termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során;
10. „méltányos és ésszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értéke, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területe, időtartama vagy egyéb jellemzői;
11. „finanszírozó szerv”: a Bizottságtól különböző, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy hatóság, amelyre a Bizottság az 1291/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése alapján költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át;
12. „európai érdekű nemzetközi szervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;
13. „jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az Unió joga vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat;
14. „nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany, vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó törvényi, jogszabályi kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek;
15. „résztvevő”: az 1291/2013/EU rendelet alapján cselekvést vagy annak valamely részét megvalósító olyan jogalany, amely e rendelet szerint az Unióval vagy más finanszírozó szervvel szemben jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;
16. „program-társfinanszírozási cselekvés”: olyan cselekvés, amelynek finanszírozása olyan konkrét pályázati felhívásokhoz vagy programokhoz biztosított kiegészítő támogatás útján történik, amelyeket kutatási és innovációs programokat irányító, az uniós finanszírozó szervektől különböző szervezetek finanszíroznak. E cselekvés magában foglalhat olyan kiegészítő tevékenységeket is, amelyek a különböző országokban zajló programok közötti hálózatépítésre és koordinációra irányulnak;
17. „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatás-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól;
18. „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő kereskedelmi forgalomban nagy volumenben be nem szerezhető termékek és szolgáltatások első vásárlójaként lép fel, és amely magában foglalhatja a megfelelőség tesztelését is;
19. „eredmények”: az adott cselekvés nyomán születő fizikai vagy virtuális eredmény, például adatok, ismeretek vagy információk, függetlenül azok formájától és természetétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok összessége, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is;
20. „kkv”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (22) meghatározottak szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásokat jelenti;
21. „munkaprogram”: a Bizottság által a 2013/743/EU tanácsi határozat (23) egyedi programot létrehozó határozat5. cikke értelmében az egyedi program végrehajtására elfogadott dokumentum;
22. „munkaterv”: az 1291/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében a „Horizont 2020 valamely meghatározott részének végrehajtásával megbízott finanszírozó szervek által elfogadott, a Bizottság munkaprogramjához hasonló dokumentum.
(2) E rendelet alkalmazásában az irányadó nemzeti jog értelmében jogi személynek nem minősülő személyt is jogalanynak kell tekinteni, amennyiben teljesülnek a 966/2012 /EU, Euratom rendelet 131. cikke (2) bekezdésében, valamint az 1268/2012/EU rendelet 198. cikkében megállapított feltételek.
(3) E rendelet alkalmazásában a támogatások végső címzettjei nem minősülnek finanszírozó szervnek.
3. cikk
Titoktartás
A végrehajtó megállapodásokban, határozatokban és szerződésekben megállapított feltételek betartása mellett, a minősített adatok védelmére és az azokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályok kellő figyelembevételével bizalmasan kell kezelni a cselekvések keretében bizalmasan közölt adatokat, ismereteket és információkat.
4. cikk
Tájékoztatás
(1) A 3. cikk sérelme nélkül a Bizottság kérésre az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei, valamint bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely birtokában lévő hasznos információt a résztvevők által olyan cselekvés keretében létrehozott eredményekkel kapcsolatban, amely uniós finanszírozásban részesült, amennyiben mindkét következő feltétel teljesül:
a)
a kérdéses információk a közpolitika szempontjából lényegesek;
b)
a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információk visszatartására.
A „Biztonságos társadalmak - Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme” különös célkitűzés alá tartozó cselekvések vonatkozásában a Bizottság kérésre az Unió intézményei, szervei, irodái vagy ügynökségei, valamint a tagállami nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsát bármely birtokában lévő hasznos információt a résztvevők által olyan cselekvés keretében létrehozott eredményekkel kapcsolatban, amely uniós finanszírozásban részesült. A Bizottság értesíti a résztvevőt az információ rendelkezésre bocsátásáról. Ha egy tagállam vagy uniós intézmény, szerv, iroda vagy ügynökség valamilyen információ közlését kéri, a Bizottság erről értesíti az összes tagállamot.
(2) Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását. A tájékoztatás címzettje mindazonáltal köteles a megkapott információt bizalmasan kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ennek hiányában, ha a kérdéses információt a részvevők titoktartásra vonatkozó feltételek kikötése nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére. A minősített adatokra a Bizottság biztonsági szabályait kell alkalmazni.
5. cikk
Útmutatás és tájékoztatás a potenciális résztvevők számára
A 966/2012/EU, Euratom rendelettel és a 1268/2012/EU rendelettel összhangban a Bizottság az érintett finanszírozó szerv gondoskodik arról, hogy a pályázati felhívások közzétételekor minden potenciális pályázónak megfelelő útmutatás és tájékoztatás álljon rendelkezésére, beleértve különösen a vonatkozó támogatási megállapodás mintáját.
II. CÍM
RÉSZVÉTELI SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
6. cikk
A finanszírozás formái
A finanszírozás az 1291/2013/EU rendelet 10. cikkével összhangban a 966/2012/EU, Euratom rendeletben meghatározott formák bármelyike és azok bármely kombinációja, így különösen támogatás, pénzdíj, beszerzés és pénzügyi eszköz formájában nyújtható.
7. cikk
A cselekvésben való részvételre jogosult jogalanyok
(1) Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek a vonatkozó munkaprogramban vagy munkatervben megállapított esetleges további feltételekkel együtt, a cselekvésekben székhelyétől függetlenül bármely jogalany vagy nemzetközi szervezet részt vehet.
(2) A vonatkozó munkaprogram a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok esetében korlátozhatja a Horizont 2020-ban vagy annak meghatározott részeiben történő részvételt abban az esetben, ha a tagállami jogalanyoknak vagy harmadik országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaiknak az adott harmadik ország kutatási és innovációs programjaiban való részvételére irányadó feltételek a Bizottság szerint sértik az Unió érdekeit.
(3) Ha azt biztonsági megfontolások indokolják, a vonatkozó munkaprogram vagy munkaterv kizárhatja a részvételből azokat a jogalanyokat, amelyek nem képesek kielégítő biztonsági garanciákat nyújtani, ideértve az érintett személyek biztonsági tanúsítványát is.
(4) A Közös Kutatóközpont a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokéval megegyező jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a cselekvésekben.
8. cikk
Függetlenség
(1) Két jogalanyt egymástól függetlennek kell tekinteni, ha egyik sem rendelkezik közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással a másikban, és nem állnak ugyanazon közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a többségi befolyás különösen a következő formák bármelyikét öltheti:
a)
a kérdéses jogalany jegyzett tőkéje névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;
b)
a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetlen vagy közvetett birtoklása.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők többségi befolyásnak:
a)
a jegyzett tőke névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;
b)
az adott jogalanyok felett ugyanaz a közjogi szerv gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.
II. FEJEZET
Támogatások
I. Szakasz
Odaítélési eljárás
9. cikk
Részvételi feltételek
(1) A következő minimumfeltételeket kell alkalmazni:
a)
minden cselekvésben legalább három jogalanynak kell részt vennie;
b)
mindhárom jogalany székhelyének más és más tagállamban vagy társult országban kell lennie; és
c)
a b) pontban említett jogalanyoknak a 8. cikk értelmében függetlennek kell lenniük egymástól.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában ha a résztvevők valamelyike a Közös Kutatóközpont, európai érdekű nemzetközi szervezet vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany, akkor úgy kell tekinteni, hogy e résztvevő székhelye olyan tagállamban vagy társult országban van, amely nem egyezik meg a cselekvés egyetlen másik résztvevőjének székhelye szerinti tagállammal vagy társult országgal sem.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, a minimumfeltétel egyetlen olyan jogalany részvétele, amelynek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van:
a)
az Európai Kutatási Tanács (EKT) hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított cselekvések esetében;
b)
a kkv-támogató eszköz esetében, amennyiben a cselekvés egyértelmű uniós hozzáadott értéket képvisel;
c)
a program-társfinanszírozási cselekvésekben; és
d)
a munkaprogramban vagy munkatervben meghatározott más indokolt esetekben.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve a koordinációs és támogatási cselekvések és a képzési és mobilitási cselekvések esetében a minimumfeltétel egyetlen jogalany részvétele.
(5) Szükséges és megfelelően indokolt esetben a munkaprogramok és a munkatervek a sajátos szakpolitikai igényeknek vagy a cselekvés jellegének és céljainak megfelelően további, különösen a résztvevők számára, típusára vagy székhelyére vonatkozó feltételeket is meghatározhatnak.
10. cikk
Finanszírozási jogosultság
(1) Uniós finanszírozásban a következő résztvevők részesülhetnek:
a)
a tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező jogalany vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany;
b)
az európai érdekű nemzetközi szervezet;
c)
a munkaprogramban megjelölt, harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany.
(2) Ha a cselekvésnek olyan nemzetközi szervezet vagy harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany is résztvevője, amely az (1) bekezdés alapján nem részesülhet finanszírozásban, e nemzetközi szervezet vagy jogalany részére akkor nyújtható uniós finanszírozás, ha a következő feltételek közül legalább egy teljesül:
a)
a részvételt a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv a cselekvés megvalósítása szempontjából alapvetően fontosnak ítéli meg;
b)
a finanszírozásról kétoldalú tudományos és műszaki megállapodás vagy az Unió és a nemzetközi szervezet, illetőleg harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany esetében az Unió és a jogalany székhelye szerinti ország között létrejött más megegyezés rendelkezik.
11. cikk
Pályázati felhívások
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/2012/EU rendelettel összhangban pályázati felhívásokat kell közzétenni, figyelembe véve különösen az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség, valamint - a kutatási és az innovációs ágazat változatos természetéből adódóan - a rugalmasság követelményét.
(2) Kivételként és a 966/2012/EU, Euratom rendeletben (a költségvetési rendeletben) és az 1268/2012/EU rendeletben meghatározott további esetek sérelme nélkül nem kell pályázati felhívást közzétenni a munkaprogramokban vagy munkatervekben megjelölt jogalanyok által megvalósítandó koordinációs és támogatási cselekvések és program-társfinanszírozási cselekvések esetében akkor, ha a cselekvés nem tartozik pályázati felhívás tárgykörébe.
(3) A 966/2012/EU, Euratom rendeletben (a költségvetési rendeletben) és az 1268/2012/EU rendeletben foglalt vonatkozó szabályokkal összhangban a javaslatok elkészítéséhez kellő időt kell biztosítani, munkaprogram közzététele révén ésszerű időben előzetes tájékoztatást adva a közeljövőben kiírni szándékozott pályázati felhívásokról, és megfelelő időt hagyva a pályázat kiírása és a pályázatok benyújtási határideje között.
12. cikk
Harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel közösen közzétett pályázati felhívások
(1) Amennyiben egyértelmű az Unió számára jelentett hozzáadott érték, a közös érdekű, prioritást jelentő és várhatóan kölcsönös előnyökkel járó területeken megvalósuló cselekvések közös finanszírozása érdekében közös pályázati felhívások adhatók ki harmadik országokkal vagy azok tudományos és technológiai szervezeteivel vagy ügynökségeivel, valamint nemzetközi szervezetekkel. A pályázatok elbírálását és kiválasztását közösen megállapított közös elbírálási és kiválasztási eljárások útján kell végezni. Az elbírálási és kiválasztási eljárások során biztosítani kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet VI. címében megállapított elvek érvényesülését, és a végrehajtásukkal megbízott, a felek által kijelölt független szakértőkből álló csoport összetételének kiegyensúlyozottnak kell lennie.
(2) Az uniós finanszírozásban részesülő jogalanyok kötelesek támogatási megállapodást kötni az Unióval vagy az érintett finanszírozó szervvel. A támogatási megállapodásnak tartalmaznia kell a szóban forgó résztvevők és a harmadik országbeli részt vevő érintett jogalanyok által elvégzendő munka leírását.
(3) Az uniós finanszírozásban részesülő jogalanyok kötelesek koordinációs megállapodást kötni azokkal a részt vevő jogalanyokkal, amelyek az érintett harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől finanszírozásban részesülnek.
13. cikk
Pályázatok
(1) Ha a munkaprogram, illetve munkaterv így rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó terv tervezetét.
(2) Az emberi embrionális őssejteken végzett kutatást előirányzó pályázatoknak - az adott eset körülményeinek megfelelően - tartalmazniuk kell az érintett tagállamok illetékes hatóságai által hozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint a várható etikai jóváhagyások részletes ismertetését. Az emberi embrionális őssejtek kinyerésével összefüggésben az érintett intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállamok jogszabályaival összhangban szigorú engedélyezési eljárásoknak és ellenőrzéseknek kell alávetni.
(3) Az elbírálási, a kiválasztási és az odaítélési eljárásokból bármikor kizárható az a pályázat, amely sérti az alapvető etikai elveket vagy a vonatkozó jogszabályokat, vagy nem felel meg 743/2013/EU határozatban, a munkaprogramban, munkatervben vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek.
(4) Adott esetben, és ha a munkaprogram vagy a munkaterv előírja, a pályázatokban ismertetni kell, hogy a nemi alapú elemzés hogyan és milyen mértékben releváns a tervezett projekt tartalma szempontjából.
14. cikk
Etikai felülvizsgálat
(1) A Bizottság köteles szisztematikusan etikai vizsgálatnak alávetni azokat a pályázatokat, amelyek etikai kérdéseket vetnek fel. E vizsgálat során ellenőrizni kell az etikai elvek és a vonatkozó jogszabályok érvényesülését, továbbá az Unión kívül végzett kutatások esetében azt, hogy ugyanaz a kutatás engedélyezhető lett volna-e valamelyik tagállamban.
(2) A Bizottság az etikai felülvizsgálat folyamatát a lehető legátláthatóbbá teszi, és biztosítja, hogy e felülvizsgálatra időben sor kerüljön, lehetőleg elkerülve azt, hogy a dokumentumokat újból be kelljen nyújtani.
15. cikk
Kiválasztási és odaítélési kritériumok
(1) A benyújtott pályázatokat a következő odaítélési kritériumok alapján kell elbírálni:
a)
kiválóság;
b)
hatás;
c)
a végrehajtás minősége és hatékonysága.
(2) Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított cselekvésekre irányuló pályázatokra egyedül az (1) bekezdés a) pontjában említett kritériumot kell alkalmazni.
(3) Az innovációs cselekvésekre irányuló pályázatok esetében az (1) bekezdés b) pontjában említett kritérium nagyobb súllyal vehető figyelembe.
(4) A munkaprogramban vagy munkatervben meg kell határozni az (1) bekezdésben előírt odaítélési kritériumok alkalmazásának részletes szabályait, valamint az alkalmazandó súlyokat és küszöbértékeket.
(5) Adott esetben, és ha a pályázati felhívások célkitűzéseivel összeegyeztethető, a Bizottság figyelembe veszi a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben előírt kétszakaszos benyújtási eljárás alkalmazásának lehetőségét.
(6) A pályázatokat az elbírálás eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A kiválasztást e rangsor alapján kell elvégezni.
(7) Az elbírálást független szakértők végzik.
(8) A 11. cikk (2) bekezdésében említett jogalanyok esetében vagy egyéb, kellően indokolt kivételes esetben az elbírálást a (7) bekezdéstől eltérve is lehet végezni. Minden ilyen elbírálás esetében a Bizottság részletesen tájékoztatja a tagállamokat az alkalmazott elbírálási eljárásról és annak eredményéről.
(9) Abban az esetben, ha az Uniótól igényelt finanszírozás összege eléri vagy meghaladja az 500 000 EUR-t, a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv, a nemzeti joggal összhangban álló eszközökkel,előzetesen ellenőrzi a koordinátor pénzügyi képességét. A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv ellenőrzi továbbá a koordinátor vagy más résztvevők pénzügyi képességét minden olyan esetben, amikor a rendelkezésre álló információk alapján kétely merül fel pénzügyi képességüket illetően.
(10) Nem kell ellenőrizni a pénzügyi képességeket azon jogalanyok esetében, amelyek pénzügyi életképességéért tagállam vagy harmadik ország garanciát vállalt, sem pedig a közép- és a felsőfokú oktatási intézmények vonatkozásában.
(11) A pénzügyi képességet bármely más jogalany is garantálhatja, ez esetben e jogalany pénzügyi képességét kell ellenőrizni az (9) bekezdés szerint.
16. cikk
Az elbírálás felülvizsgálata
(1) A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv átlátható elbírálás-felülvizsgálati eljárást alakít ki azon résztvevők számára, amelyek úgy ítélik meg, hogy pályázatuk elbírálása nem az e rendeletben, a vonatkozó munkaprogramban, munkatervben vagy a pályázati felhívásban megállapított eljárások betartásával történt.
(2) A felülvizsgálati kérelemnek egyetlen meghatározott pályázatra kell vonatkoznia; a kérelmet a pályázat koordinátora nyújthatja be legfeljebb harminc nappal azt követően, hogy a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv tájékoztatta a koordinátort az elbírálás eredményeiről.
(3) A (2) bekezdésben említett kérelmet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv vizsgálja meg. A vizsgálat csak az elbírálással összefüggő eljárási kérdésekre terjedhet ki, a pályázat érdemét nem érintheti.
(4) Az elbírálással összefüggő eljárási kérdésekről a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv dolgozóiból álló elbírálás-felülvizsgáló bizottság alkot véleményt. A bizottság elnökének a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv egy olyan tisztviselőjének kell lennie, aki nem a pályázati felhívásért felelős szervezeti egységnél dolgozik. A bizottság a következő ajánlásokat fogalmazhatja meg:
a)
a pályázatot újból el kell bírálni, és ezt elsősorban a megelőző elbírálásban részt nem vett bírálóknak kell végeznie;
b)
az eredeti értékelést fenn kell tartani.
(5) A (4) bekezdésben említett ajánlás alapján a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv döntést hoz, és erről értesíti a pályázat koordinátorát. Döntését a Bizottság, illetve az érintett finanszírozó szerv indokolatlan késedelem nélkül hozza meg.
(6) A felülvizsgálat nem késleltetheti a felülvizsgálati kérelemmel nem érintett pályázatok kiválasztására irányuló eljárást.
(7) A felülvizsgálat nem sérti a résztvevő azon jogát, hogy éljen az Unió jogában biztosított más lehetőségekkel.
17. cikk
Információkérés és panasztétel
(1) A Bizottság gondoskodik egy olyan eljárás meglétéről, amelynek révén a résztvevők információt kérhetnek vagy panaszt tehetnek a Horizont 2020-ban való részvételükkel kapcsolatban.
(2) A Bizottság gondoskodik róla, hogy az aggályok, kérelmek és panaszok jelzésének módjára vonatkozó tájékoztatás minden résztvevő számára hozzáférhető legyen, és az Interneten is közzétegyék.
18. cikk
Támogatási megállapodás
(1) A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben e rendeletnek megfelelően megállapodásmintákat dolgoz ki a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv és a résztvevők közötti támogatási megállapodásokhoz. Ha szükségessé válik a támogatásimegállapodás-minta jelentős módosítása, akkor a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon módosítja azt.
(2) A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv támogatási megállapodást köt a résztvevőkkel. Alaposan meg kell indokolni, ha a támogatási megállapodás aláírása előtt valamely résztvevő kilépésére vagy másikkal való felváltására kerül sor.
(3) A támogatási megállapodásban meg kell határozni a résztvevők, valamint e rendelettel összhangban vagy a Bizottság, vagy az érintett finanszírozó szerv jogait és kötelezettségeit. A támogatási megállapodásban meg kell határozni azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a cselekvés megvalósítása közben válnak résztvevővé, valamint a konzorcium-koordinátor szerepét és feladatait is.
(4) Az e rendeletben meghatározott jogokon és kötelezettségeken túlmenően a támogatási megállapodás - a munkaprogramban vagy munkatervben rögzített követelmény alapján - a hozzáférési jogokkal, a hasznosítással és a terjesztéssel összefüggésben meghatározhat további, az egyes résztvevőkre vonatkozó jogokat és kötelezettségeket.
(5) A támogatási megállapodásnak adott esetben a lehetséges mértékben tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló bizottsági ajánlásban meghatározott, a kutatási integritásra vonatkozó, valamint a szellemi tulajdon kezeléséről a tudásátadás során, valamint az egyetemeknek és más állami kutatószervezeteknek szóló gyakorlati útmutatóról szóló bizottsági ajánlásban meghatározott általános elveket, valamint az 1291/2013/EU rendelet 16. cikkében meghatározott, a nemek közti egyenlőségre vonatkozó elvet.
(6) A támogatási megállapodásnak adott esetben tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják az etikai elvek tiszteletben tartását, ideértve a független etikai bizottság felállítását is, továbbá rendelkeznie kell a Bizottságnak a független szakértők által végzendő etikai audit végrehajtására vonatkozó jogáról.
(7) Kellően indokolt esetben egyes cselekvések konkrét támogatása keretpartnerségbe illeszkedhet a 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/EU rendelettel összhangban.
19. cikk
Támogatási határozatok
Adott esetben, és ha kellően indokolt, a Bizottság - a 966/2012/EU, Euratom rendelet 121. cikke (1) bekezdésének megfelelően - vagy az érintett finanszírozó szerv támogatási megállapodás megkötése helyett támogatási határozatról tehet értesítést. A támogatási határozatra e rendeletnek a támogatási megállapodásra vonatkozó rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
20. cikk
A támogatás odaítéléséhez szükséges idő
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 128. cikkének (2) bekezdésével összhangban a pályázati felhívások meghatározzák azt a tervezett időpontot, ameddig az összes pályázót tájékoztatni kell a pályázatuk elbírálásának eredményéről, valamint a támogatási megállapodások aláírásának vagy a támogatási határozatokról való értesítésnek a tervezett időpontját.
(2) Az (1) bekezdésben említett időpontokat az alábbi időtartamok alapján kell megállapítani:
a)
valamennyi pályázónak a pályázata tudományos elbírálásának eredményéről történő tájékoztatása esetében a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap;
b)
a támogatási megállapodások pályázókkal történő aláírása vagy a támogatási határozatokról való értesítésük esetében a pályázat sikerességéről való tájékoztatás időpontjától kezdődően legfeljebb három hónap.
(3) A (2) bekezdésben említett időtartamokat túl lehet lépni az EKT cselekvései esetében és olyan kivételes, kellően indokolt esetben - különösen összetett cselekvések esetén -, amikor nagyszámú pályázat érkezett be, vagy ha a pályázók ezt kérik.
(4) A résztvevőknek kellő időt kell biztosítani a támogatási megállapodás aláírásához szükséges információk és dokumentáció benyújtására. A Bizottság döntéseit a lehető legrövidebb időn belül hozza meg, és a lehető legrövidebb időn belül kér tájékoztatást. Amennyiben lehetséges, el kell kerülni azt, hogy a dokumentumokat újból be kelljen nyújtani.
21. cikk
A támogatás kifizetéséhez szükséges idő
A résztvevők számára a kifizetést a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban időben kell folyósítani. A kifizetés koordinátor részére történt folyósítását követően a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv értesíti erről a résztvevőket.
22. cikk
Biztonságos elektronikus rendszer
Az 1268/2012/EU rendelet 179. cikkében meghatározottak szerint a résztvevőkkel folytatott bármely kommunikáció - ideértve a támogatási megállapodások megkötését, a támogatási határozatokról való értesítést és ezek bármely módosítását - történhet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszeren keresztül.
II. Szakasz
Megvalósítás
23. cikk
A cselekvések megvalósítása
(1) A résztvevők a cselekvést az e rendeletben, a 966/2012/EU, Euratom rendeletben, az 1268/2012/EU, Euratom rendeletben, az 2013/743/EU határozatban, a munkaprogramban vagy munkatervben, a pályázati felhívásban és a támogatási megállapodásban megállapított valamennyi feltétel betartása és valamennyi kötelezettség teljesítése mellett kötelesek végrehajtani.
(2) A résztvevők nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek e rendelettel vagy a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlenek. Ha valamelyik résztvevő a cselekvés tartalmi megvalósításával kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, a többi résztvevő köteles teljesíteni kötelezettségeit anélkül, hogy bármilyen kiegészítő uniós finanszírozásban részesülnének, hacsak a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv ez alól kifejezetten felmentést nem ad. Amennyiben valamely résztvevő nem teljesíti fizetési kötelezettségét, a Bizottság a 39. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban átutalhatja a tartozás összegét a 38. cikkben említett résztvevői garanciaalapból a cselekvés koordinátorának. Minden egyes résztvevő pénzügyi felelőssége - a résztvevői garanciaalapra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel - saját tartozására korlátozódik. A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv kellő időben tájékoztatást kapjon minden olyan eseményről, amely jelentős hatással lehet a cselekvés megvalósítására vagy az Unió érdekeire.
(3) A résztvevők kötelesek megvalósítani a cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtenni. A résztvevőknek a szükséges időben és módon rendelkezniük kell a cselekvés megvalósításához szükséges erőforrásokkal. Amennyiben a cselekvés megvalósításához szükséges, a résztvevők a támogatási megállapodásban megállapított feltételek mellett a cselekvések keretében feladatokat bízhatnak harmadik felekre (az alvállalkozókat is ideértve), vagy harmadik felek által természetben rendelkezésre bocsátott erőforrásokat vehetnek igénybe. Az elvégzett munka vonatkozásában a résztvevő a Bizottsággal vagy az érintett finanszírozó szervvel, valamint a többi résztvevővel szemben felelősséggel tartozik.
(4) Alvállalkozók a cselekvés egyes elemeinek végrehajtása céljából csak a támogatási megállapodásban megjelölt esetekben vehetők igénybe, valamint olyan, kellően indokolt esetekben, amelyeket a támogatási megállapodás hatálybalépésének időpontjában nem lehetett egyértelműen előre látni.
(5) Alvállalkozóktól eltérő harmadik felek is végezhetnek el feladatokat a cselekvés keretében a támogatási megállapodás feltételeinek megfelelően. A támogatási megállapodásban meg kell jelölni a kérdéses harmadik felet és az általa elvégzendő feladatot.
E harmadik felek költségei akkor minősülnek támogatható költségnek, ha a harmadik fél a következő feltételek mindegyikének megfelel:
a)
ha résztvevő volna, jogosult volna finanszírozásra;
b)
a résztvevő kapcsolt jogalanya, vagy olyan jogi kapcsolat fűzi a résztvevőhöz, amely a cselekvésen túlmutató együttműködésre utal;
c)
személyét a támogatási megállapodás megjelöli;
d)
magára nézve kötelezőnek fogadja el a támogatási megállapodásnak a költségek támogathatóságával és a kiadások ellenőrzésével kapcsolatban a résztvevőre vonatkozó rendelkezéseit.
e)
amennyiben a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv ezt megköveteli, elfogadja, hogy a résztvevővel együtt egyetemlegesen felelős az Unió által nyújtott azon hozzájárulást illetően, amely a harmadik fél által elszámolt összegnek felel meg.
(6) Harmadik felek úgy is bocsáthatnak erőforrásokat a résztvevő rendelkezésére, hogy természetben járulnak hozzá a cselekvés megvalósításához. Az ilyen módon rendelkezésre bocsátott erőforrásokkal összefüggésben a harmadik félnél felmerülő költségek akkor minősülnek támogatható költségnek, ha teljesítik a támogatási megállapodásban foglalt feltételeket.
(7) A cselekvés a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben megállapított feltételekkel magában foglalhat harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatást. Ha a cselekvés célkitűzéseinek teljesítése úgy kívánja, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 137. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott határértékek túlléphetők.
(8) Amennyiben a munkaprogram vagy munkaterv úgy rendelkezik és a cselekvés megvalósítása úgy kívánja meg, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24), a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) értelmében ajánlatkérő szervnek minősülő résztvevők által megvalósított cselekvés magában foglalhat kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló beszerzést, illetőleg irányulhat elsődlegesen ilyen beszerzésre. Ilyenkor a résztvevők által lebonyolított beszerzési eljárásokra alkalmazni kell az e rendelet 51. cikkének (2), (4) és (5) bekezdésében foglalt szabályokat.
(9) A résztvevők kötelesek betartani a cselekvés megvalósításának helye szerinti ország nemzeti jogának törvényi és rendeleti rendelkezéseit és etikai szabályait. A résztvevők a cselekvés megkezdése előtt kötelesek szükség esetén beszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását.
(10) Az állatokat is érintő tevékenységeket az EUMSZ 13. cikkével összhangban, valamint a tudományos célra felhasznált állatokra vonatkozóan az Unió jogában és különösen a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) előírt helyettesítési, csökkentési és tökéletesítési követelmény teljesítésével kell végezni.
24. cikk
Konzorcium
(1) A cselekvésben részt venni kívánó konzorcium tagjai koordinátort jelölnek ki maguk közül, akit, illetve amelyet meg kell nevezni a támogatási megállapodásban. A koordinátor az elsődleges kapcsolattartó pont a konzorcium tagjai között a Bizottsággal, illetve az érintett finanszírozó szervvel fenntartott kapcsolatban, kivéve, ha a támogatási megállapodás másként rendelkezik vagy a koordinátor nem teljesíti a támogatási megállapodás szerinti kötelezettségeit.
(2) A cselekvésben részt vevő konzorcium tagjai - a munkaprogramban vagy munkatervben vagy a pályázati felhívásban megjelölt, kellően indokolt esetek kivételével - kötelesek egymással belső megállapodást (a továbbiakban: konzorciummegállapodást) kötni, amely meghatározza a cselekvésnek a támogatási megállapodással összhangban történő megvalósítása tekintetében fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. A Bizottság iránymutatást tesz közzé azon főbb kérdésekre vonatkozóan, amelyekre a résztvevők a konzorciummegállapodásokban kitérhetnek.
(3) A konzorciummegállapodás meghatározhatja többek között a következőket:
a)
a konzorcium belső szervezete;
b)
az uniós finanszírozás elosztása;
c)
az e rendelet III. címe I. fejezetében meghatározottakon és a támogatási megállapodás rendelkezésein túlmenően a terjesztés, a felhasználás és a hozzáférési jogok szabályai;
d)
a belső viták rendezésének módja.
e)
a résztvevők közötti felelősségi, kárrendezési és titoktartási szabályok.
A konzorciumi tagok a konzorciumon belül bármely megfelelőnek ítélt szabályt elfogadhatnak azzal a feltétellel, hogy az a támogatási megállapodással vagy e rendelettel nem ütközik.
(4) A konzorcium a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban javasolhatja új résztvevő csatlakozását, valamely résztvevő részvételének megszűnését vagy a koordinátor cseréjét, amennyiben a változás nem érinti a részvételi feltételek teljesülését, nem befolyásolja hátrányosan a cselekvés végrehajtását, és nem ellentétes az egyenlő bánásmód elvével.
III. Szakasz
A támogatás formái és a finanszírozás szabályai
25. cikk
A támogatás formái
A támogatás a 966/2012 /EU, Euratom rendelet 123. cikkében meghatározott formák bármelyikét öltheti, a cselekvés célkitűzéseinek figyelembevételével.
26. cikk
A költségek támogathatósága
(1) A költségek támogathatóságára vonatkozó feltételeket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 126. cikke állapítja meg. A cselekvés keretében harmadik feleknél felmerülő költségek támogathatóságára e rendelet és a támogatási megállapodás rendelkezései irányadók.
(2) Nem minősülnek támogatható költségnek az (1) bekezdésben említett feltételeket nem teljesítő költségek, beleértve különösen az esetleges jövőbeli veszteségekre vagy ráfordításokra képzett céltartalékok, az árfolyamveszteségek, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségek, a más uniós cselekvés, tevékenység vagy program keretében visszatérített költségek, az adósság- és az adósságszolgálati költségek, valamint a túlzott vagy felelőtlen kiadások.
27. cikk
Támogatható közvetlen személyi költségek
(1) A 26. cikkben meghatározott feltételek sérelme nélkül a támogatható közvetlen személyi költségek nem haladhatják meg a cselekvés elvégzésével megbízott személyek javadalmazásának részét képező, a nemzeti jog vagy a munkaszerződés által előírt munkabérek, társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb költségek összegét.
(2) A 26. cikkben meghatározott feltételek sérelme nélkül a (3) bekezdésben meghatározott összeg erejéig támogatható közvetlen személyi költségnek tekinthető a nonprofit jogalanyokban tevékenykedő, a cselekvés elvégzésével megbízott résztvevő személyek részére nyújtott egyéb javadalmazás is, többek között a kiegészítő szerződések alapján fizetett összegek, a jellegüktől függetlenül, amennyiben eleget tesznek a következő további feltételeknek:
a)
a résztvevő rendes javadalmazási gyakorlatainak részét képezik, és kifizetésükre ugyanilyen típusú munka elvégzése vagy szakértelem nyújtása esetén következetesen sor kerül;
b)
a kiegészítő összegek kiszámítására szolgáló kritériumok objektívek és a résztvevő általánosan, az igénybe vett finanszírozás forrásától függetlenül alkalmazza őket.
(3) Az egyéb javadalmazás évente és személyenként 8 000 EUR erejéig támogatható. Azon személyek esetében, akik nem kizárólag a cselekvés megvalósításán dolgoznak, óránkénti korlát alkalmazandó. Az óránkénti korlátot 8 000 EUR és a 31. cikk szerint kiszámított éves munkaóraszám hányadosaként kell meghatározni.
28. cikk
A cselekvés megvalósítása
(1) A cselekvés finanszírozásának összege nem haladhatja meg az összes támogatható költségnek a cselekvés bevételeivel csökkentett összegét.
(2) A cselekvés bevételének kell tekinteni:
a)
a harmadik felek által pénzbeli és térítésmentes természetbeni hozzájárulások formájában a résztvevők rendelkezésére bocsátott olyan forrásokat, amelyeknek értékét a résztvevő támogatható költségként számolta el, amennyiben azokat a harmadik fél kifejezetten a cselekvés céljára történő felhasználásra bocsátotta rendelkezésre;
b)
a cselekvés által termelt jövedelmet, ide nem értve a cselekvés eredményeinek hasznosításából származó jövedelmet;
c)
a támogatási megállapodás alapján beszerzett javak eladásából származó jövedelmet a résztvevő által a cselekvés terhére eredetileg elszámolt költségek erejéig.
(3) Egy cselekvésen belül a támogatható költségekre egyetlen visszatérítési ráta alkalmazandó az azon belül finanszírozott minden résztevékenység esetében. A maximális visszatérítési rátát a munkaprogramban vagy a munkatervben kell megjelölni.
(4) A Horizont 2020 terhére nyújtott támogatás összege - a társfinanszírozás elvének sérelme nélkül - elérheti az összes támogatható költség 100 %-át.
(5) A Horizont 2020 terhére nyújtott támogatás összege legfeljebb a cselekvés összes támogatható költségének 70 %-ával egyezhet meg innovációs cselekvések és a program-társfinanszírozási cselekvés esetében.
Az innovációs cselekvések esetében a nonprofit jogalanyoknak nyújtható Horizont 2020 támogatás - a (3) bekezdéstől eltérve, a társfinanszírozási elv sérelme nélkül - elérheti a támogatható összköltség 100 %-át.
(6) Az e cikkben előírt visszatérítési rátákat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.
29. cikk
Közvetett költségek
(1) A támogatható közvetett költségek összege az alvállalkozói szerződésekre fordított támogatható közvetlen költségek, a harmadik felek által rendelkezésre bocsátott és nem a kedvezményezetthez tartozó helyszíneken felhasznált erőforrások költségei, valamint a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás összege nélkül számított összes támogatható közvetlen költség 25 %-ával egyenlő.
(2) Ha a munkaprogram vagy munkaterv úgy rendelkezik, a közvetett költségek elszámolása - az (1) bekezdéstől eltérően - egy összegben vagy egységköltség-alapon is történhet.
30. cikk
A finanszírozási szintek értékelése
A Horizont 2020 időközi értékelésének ki kell terjednie az e rendelet 27., 28. és 29. cikkében meghatározott új finanszírozási szintekkel bevezetett különféle elemek hatására is, annak vizsgálata céljából, hogy az új megközelítés miatt kialakultak-e olyan, nemkívánatos helyzetek, amelyek a Horizont 2020 vonzerejét csökkentik.
31. cikk
A munkával töltött órák éves száma
(1) A támogatható személyi költségek csak azon személyek tényleges munkaidejére terjednek ki, akik közvetlenül a cselekvéshez tartozó munkát végeztek. A munkával töltött órák tényleges számát - általában munkaidő-nyilvántartás alapján - a résztvevőnek kell igazolnia.
(2) Nem szükséges munkaidő-nyilvántartást vezetni azon személyek esetében, akik kizárólag a cselekvés megvalósításán dolgoznak. Ilyenkor a résztvevő köteles nyilatkozatot aláírni arról, hogy az adott személy kizárólag a cselekvés megvalósításán dolgozott.
(3) A támogatási megállapodásnak:
a)
tartalmaznia kell a munkaidő-nyilvántartási rendszerre vonatkozó minimumkövetelményeket;
b)
lehetővé kell tennie a választást az éves munkaórák rögzített száma, valamint azon módszer alkalmazása között, amellyel meghatározható az éves munkaóraszám az órabérek kiszámításához, figyelembe véve a résztvevőnél alkalmazott rendes számviteli gyakorlatot.
32. cikk
Munkabérben nem részesülő kkv-tulajdonosok és munkabérben nem részesülő természetes személyek
A munkabérben nem részesülő kkv-tulajdonosok, valamint a munkabérben nem részesülő más természetes személyek a személyi költségeiket elszámolhatják egységköltség-alapon.
33. cikk
Egységköltség-alapú költségmeghatározás
(1) A966/2012/EU, Euratom rendelet 124. cikkével összhangban a Bizottság megállapíthat egységköltség-alapú költségmeghatározásra szolgáló módszereket, amelyek alapulhatnak:
a)
statisztikai adatokon vagy más objektív módon;
b)
a résztvevőre vonatkozó korábbi, ellenőrizhető adatokon.
(2) A támogatható közvetlen személyi költségek a résztvevő szokásos költségszámítási gyakorlata alapján meghatározott egységköltségek alapján akkor finanszírozhatók, ha az egységköltségekre valamennyi alábbi feltétel teljesül:
a)
számításuk a résztvevő általános könyvelésében rögzített összes tényleges személyi költség alapján történt, amely azonban előirányzott vagy becsült tényezők figyelembevételével, a Bizottság által meghatározott feltételek mellett a résztvevő által korrigálható;
b)
megfelelnek a 26. és a 27. cikkben foglaltaknak;
c)
teljesítik a haszonszerzés és a többszöri költségelszámolás tilalmára vonatkozó követelményt;
d)
számításuk a 31. cikkben megállapított szabályok kellő figyelembevételével történt.
34. cikk
Pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás
A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásnak a résztvevő által a tényleges költségek visszatérítése és a 33. cikk (2) bekezdése szerinti egységköltség-alapú visszatérítés formájában igényelt teljes támogatási összegre kell vonatkoznia, kivéve az egyösszegű átalány, átalányfinanszírozás és egységköltség alapján elszámolt, a résztvevő által a szokásos költségszámítással összhangban meghatározott költségeken kívül eső összegeket. Az igazolást csak akkor kell benyújtani, ha ez az összeg a támogatási összeg fennmaradó részének folyósítása iránti igény benyújtásakor eléri vagy meghaladja a 325 000 EUR-t.
35. cikk
Módszertanra vonatkozó igazolás
(1) Azok a résztvevők, amelyek a 33. cikk (2) bekezdéssel összhangban a közvetlen személyi költségeiket egységköltség-alapon számítják és igénylik vissza, módszertanra vonatkozó igazolást nyújthatnak be a Bizottságnak. A módszertannak teljesítenie kell a 33. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeket, és meg kell felelnie a támogatási megállapodásban meghatározott követelményeknek.
(2) Ha a Bizottság egy módszertanra vonatkozó igazolást elfogadott, az 1291/2013/EU rendelet alapján finanszírozott valamennyi cselekvésre érvényes, és a résztvevő a költségek számítását és visszaigénylését a továbbiakban mindenkor e módszertan alapján köteles végezni. Ha a Bizottság a elfogadott egy módszertanra vonatkozó igazolást, akkor az elfogadott módszertannak nem tulajdoníthat szisztematikus vagy ismétlődő hibákat.
36. cikk
Az igazolásokat kiállító könyvvizsgálók
(1) A 34. és a 35. cikk alkalmazásában a pénzügyi kimutatásokra és a módszertanra vonatkozó igazolások kiállítására az a független könyvvizsgáló jogosult, aki a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (28) vagy hasonló tárgyú nemzeti jogszabállyal összhangban jogosult számviteli dokumentumokat jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálatnak alávetni, valamint az a kellő hozzáértéssel rendelkező, független köztisztviselő, akit az érintett nemzeti hatóságok feljogosítottak a résztvevővel kapcsolatos könyvvizsgálói feladatok elvégzésére, és aki a pénzügyi kimutatások elkészítésében nem működött közre.
(2) A Bizottság, az Európai Számvevőszék vagy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) kérésére a pénzügyi kimutatásokra és a módszertanra vonatkozó igazolást kiállító könyvvizsgáló köteles hozzáférést biztosítani azokhoz a háttérdokumentumokhoz és könyvvizsgálati munkaanyagokhoz, amelyeken a pénzügyi kimutatásokra vagy módszertanra vonatkozó igazolás kiállítása alapult.
37. cikk
Támogatások együttes igénybevétele
Az Unió költségvetéséből származó támogatásban részesülő cselekvés kaphat támogatást az 1291/2013/EU rendelet alapján is, a támogatások azonban nem fedezhetik ugyanazokat a költségelemeket.
IV. Szakasz
Garanciák
38. cikk
A résztvevői garanciaalap
(1) E rendelettel létrejön egy résztvevői garanciaalap (a továbbiakban: az Alap), amely - e rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban - a Bizottság által az 1982/2006/EK határozat és a Bizottság és a finanszírozó uniós szervek által a Horizont 2020 keretében támogatás formájában finanszírozott cselekvésekkel összefüggésben az Unió által visszakövetelt összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál. Az Alap az 1906/2006/EK rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalap helyébe lép, és annak jogutódjaként tekintendő.
(2) Az Alapot a 39. cikk szerint kell működtetni. Az Alap vagyona után járó kamatot vissza kell forgatni az Alapba, és az kizárólag a 39. cikk (3) bekezdésében foglalt célokat szolgálhatja.
(3) Ha a kamatjövedelem nem elegendő a 39. cikk (3) bekezdésében körülírt műveletek fedezéséhez, akkor az Alap nem vehető igénybe, és a Bizottság vagy az érintett uniós finanszírozó szerv a tartozásokat közvetlenül a résztvevőktől vagy a harmadik felektől követeli vissza.
(4) Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy a 966/2012/EU, Euratom rendelet értelmében elegendő garanciát képez. E cikk (3) bekezdésben körülírt eset kivételével a résztvevőktől nem fogadható el és nem követelhető meg további biztosíték vagy más garancia szolgáltatása.
(5) A Horizont 2020 alá tartozó tevékenységek azon résztvevői, amelyek kockázatát az Alap fedezi, a cselekvéshez nyújtott uniós finanszírozás 5 %-ának megfelelő összegű hozzájárulást fizetnek az Alapba. Azt az összeget, amellyel a résztvevők hozzájárultak az Alaphoz, a cselekvés végén a koordinátoron keresztül vissza kell fizetni a résztvevőknek.
(6) A Horizont 2020 időközi értékelése alapján a résztvevők (5) bekezdésben említett Alaphoz történő hozzájárulásának mértékét csökkenteni lehet.
39. cikk
Az alap műveletei
(1) Az Alapot az Unió kezeli, amelynek nevében - a támogatási megállapodásban meghatározandó feltételekkel összhangban, a résztvevők végrehajtási megbízottjaként - a Bizottság jár el.
A Bizottság vagy saját maga kezeli az Alapot, vagy az Alap pénzügyi kezelésével megbízza az Európai Beruházási Bankot vagy más arra alkalmas pénzügyi szervezetet (a továbbiakban: a letéteményes bank). A letéteményes bank az Alapot a Bizottság utasításainak megfelelően kezeli.
(2) A résztvevők által az Alapnak nyújtandó hozzájárulás az előfinanszírozás első részletéből levonható, és a nevükben az Alapba befizethető.
(3) Ha egy résztvevő tartozik az Európai Uniónak, a Bizottság - a kötelezettségét nem teljesítő résztvevővel szemben kiszabható szankciók sérelme nélkül - a következőképpen járhat el:
a)
a tartozás összegét az Alapból közvetlenül átutalhatja a cselekvés koordinátorának, vagy megbízhatja ezzel a letéteményes bankot. Ezt az átutalást a kötelezettségét nem teljesítő résztvevő részvételének megszűnése után kell végrehajtani, ha a cselekvés még nem fejeződött be, és a többi résztvevő vállalja, hogy a cselekvést az eredeti célok megtartásával megvalósítja. Az Alapból átutalt összeg uniós finanszírozásnak minősül;
b)
a szóban forgó összeget az Alaptól ténylegesen beszedheti.
A Bizottság az érintett résztvevővel vagy harmadik féllel szemben az Alap javára beszedési utalványt bocsát ki. A Bizottság e célból a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban beszedési határozatot fogadhat el.
(4) A beszedett összegek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében az Alap címzett bevételének minősülnek. Miután megtörtént minden olyan támogatás kifizetéseinek teljesítése, amelynek kockázatait az Alap fedezi, a Bizottság - a jogalkotó hatóság döntéseire is figyelemmel - behajtja az esetleges tartozásokat, és jóváírja őket az Európai Unió költségvetése javára.
III. FEJEZET
Szakértők
40. cikk
Független szakértők kijelölése
(1) A Bizottság és adott esetben a finanszírozó szervek a pályázatoknak a 15. cikkel összhangban történő elbírálására, valamint a következő kérdésekben való tanácsadásra és segítségnyújtásra független szakértőket jelölhetnek ki:
a)
a pályázatok elbírálása;
b)
az 1291/2013/EU rendelet, valamint a korábbi kutatási és/vagy innovációs programok hatálya alá tartozó cselekvések megvalósításának nyomon követése;
c)
az uniós kutatás- és innovációpolitika és az ilyen tárgyú programok - köztük a Horizont 2020 - végrehajtása, valamint az európai kutatási térség kiépítése és működtetése;
d)
a kutatási és innovációs programok értékelése;
e)
az uniós kutatás- és innovációpolitika tervezése, beleértve a jövőbeni programok kidolgozását is.
(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és ismereteik alapján kell kiválasztani. Ha a független szakértőnek minősített adatokkal kell dolgoznia, akkor kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.
A független szakértőket a jelölteket tartalmazó adatbázis összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, valamint az érintett szervezetek - például kutatóintézetek, egyetemek, kutatási intézmények, szabványügyi szervezetek, civil társadalmi szervezetek vagy vállalkozások - részére kiírt felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.
Ha szükségesnek ítéli, a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv kellően indokolt esetben, átlátható módon az adatbázisban nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező szakértőt is kiválaszthat független szakértőként.
A független szakértők kijelölésekor a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a különböző készségek, a tapasztalat és a tudás, a földrajzi sokféleség és nemek tekintetében a cselekvési területen uralkodó körülményekre figyelemmel kiegyensúlyozott összetételt érjen el a szakértői csoportokban és az elbírálást végző bizottságokban. Adott esetben ügyelni kell a közszféra és a versenyszféra egyensúlyára is.
A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv a független szakértők kijelöléséhez igénybe veheti tanácsadó testületek tanácsait. Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő cselekvések esetében a Bizottság a szakértőket az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsának előterjesztése alapján jelöli ki.
(3) A Bizottság gondoskodik róla, hogy amennyiben valamely szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban összeférhetetlenség áll fenn, ez a szakértő ne végezzen elbírálást, tanácsadást, illetve ne nyújtson segítséget a szóban forgó ügyben.
(4) Az 1268/2012/EU rendelet 287. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint a független szakértőkkel folytatott bármely kommunikáció - a kinevezésükről szóló szerződések megkötését és azok módosításait is ideértve - történhet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszeren keresztül.
(5) A személyes minőségükben kijelölt azon szakértők névsorát - szakterületükkel együtt -, akik az 1291/2013/EU rendelet és az 2013/743/EU határozat végrehajtásában a Bizottság és a finanszírozó szervek munkáját segítették, a Bizottság, illetőleg az érintett finanszírozó szerv internetes oldalain legalább évente egyszer közzé kell tenni. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelettel összhangban kell végezni.
III. CÍM
AZ EREDMÉNYEK HASZNOSÍTÁSÁRA ÉS TERJESZTÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Támogatások
I. Szakasz
Eredmények
41. cikk
Az eredmények tulajdonjoga
(1) Az eredmények azon résztvevő tulajdonát képezik, amely létrehozta azokat.
(2) Ha az eredményeket egy cselekvés több résztvevője közösen hozta létre, és nem lehet meghatározni, hogy a közös eredményekhez az egyes résztvevők pontosan mennyivel járultak hozzá, vagy ha a közös eredmények nem oszthatók fel a megfelelő szerzői jogi védelem megszerzése vagy fenntartása céljából, akkor a kérdéses eredmények az érintett résztvevők közös tulajdonát képezik. A tulajdonostársak a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről kötelesek - a támogatási megállapodásból fakadó kötelezettségeikkel összhangban - megállapodást kötni egymással. A tulajdonostársak megállapodhatnak abban, hogy felhagynak a tulajdonjogok közös gyakorlásával, és más megoldást választanak, például tulajdonrészüket egyetlen tulajdonosra ruházzák át azzal, hogy a többi résztvevő hozzáférési jogokat kap az eredmények létrejöttét követően.
Hacsak a közös tulajdonra vonatkozó megállapodás másként nem rendelkezik, mindegyik tulajdonostárs jogosult a közös tulajdont képező eredmények hasznosítására vonatkozóan a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek, ha betartja a következő feltételeket:
a)
a többi tulajdonostársat előzetesen értesíti;
b)
a többi tulajdonostársnak méltányos és ésszerű ellentételezést ad.
(3) Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző fél a létrehozott eredményekkel kapcsolatban jogosult bizonyos jogokra igényt tartani, a résztvevő köteles biztosítani, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségeivel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek.
42. cikk
Az eredmények oltalma
(1) Az a résztvevő, amely kereskedelmi vagy ipari hasznosításra alkalmas - vagy ésszerű feltételezés szerint erre várhatóan alkalmassá váló - eredményeknek a tulajdonosa, köteles megvizsgálni az oltalom alá helyezés lehetőségeit. Amennyiben az adott körülmények között az lehetséges, a résztvevő ésszerű és indokolt, saját jogos érdekeinek, valamint a cselekvés többi résztvevője jogos érdekeinek, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeinek kellő figyelembevételével köteles gondoskodni az eredmények megfelelő módon, megfelelő időtartamra és megfelelő területi hatállyal történő oltalmáról.
(2) Ha a résztvevő, amely uniós finanszírozásban részesült, az általa létrehozott eredményeket az oltalom alá helyezésüknek az Unió joga vagy a nemzeti jog alapján való lehetetlen voltától és a kereskedelmi vagy ipari hasznosításra való alkalmatlanságuktól eltérő okból nem kívánja oltalom alá helyezni, sem az oltalom alá helyezés céljából átruházni másik, tagállamban vagy társult országban letelepedett jogalanyra, köteles ezen eredmények mindennemű terjesztésének megkezdése előtt értesíteni a Bizottságot vagy az érintett finanszírozó szervet. A Bizottság az Unió nevében vagy az érintett finanszírozó szerv ilyen esetben az érintett résztvevő jóváhagyásával átveheti az ezen eredmények feletti tulajdonjogot, és megteheti a hatékony oltalmukhoz szükséges intézkedéseket.
A résztvevő csak akkor tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolja, hogy jogos érdekei jelentős mértékű kárt szenvednének. Ezen eredményekre vonatkozóan mindaddig nem folytatható terjesztési tevékenység, amíg a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv határozatot nem hozott a tulajdonjog átvételéről vagy nem döntött a tulajdonjog átvételéről, és meg nem tette az oltalom biztosításához szükséges lépéseket. A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv e határozatát, illetve döntését indokolatlan késedelem nélkül hozza meg. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
(3) Ha a résztvevő, amely uniós finanszírozásban részesült, az eredményeknek az egyenleg kifizetését követő öt évet meg nem haladó időszakban történő kereskedelmi vagy ipari hasznosítására való alkalmatlanságától eltérő okból lemond az oltalomról, vagy nem kívánja meghosszabbíttatni az oltalom időtartamát, köteles értesíteni a Bizottságot vagy az érintett finanszírozó szervet, amely ilyen esetekben - a tulajdonjog átvétele mellett - fenntarthatja az oltalmat vagy meghosszabbíttathatja annak időtartamát. A résztvevő csak akkor tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolja, hogy jogos érdekei jelentős mértékű kárt szenvednének. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
43. cikk
Az eredmények hasznosítása és terjesztése
(1) Minden olyan résztvevő, amely uniós finanszírozásban részesült, köteles minden tőle telhetőt megtenni annak érdekében, hogy a tulajdonában lévő eredményeket hasznosítsa vagy - különösen az eredmények átruházásával vagy azok használati jogának átadásával, a 44. cikkel összhangban - más jogalannyal hasznosíttassa.
Az esetleges további hasznosítási kötelezettségeket a támogatási megállapodásban kell meghatározni. Olyan kutatás esetében, amely potenciálisan eredményes lehet jelentős társadalmi problémák kezelésében, a további hasznosítási kötelezettségek közé tartozhat a használati jog nem kizárólagos átadása. Ezeket a további kötelezettségeket a munkaprogramban vagy a munkatervben is fel kell tüntetni.
(2) A szellemi tulajdon oltalmával, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden résztvevő köteles a tulajdonában lévő eredményeket a megfelelő módokon mihamarabb terjeszteni. A támogatási megállapodás erre vonatkozóan határidőket állapíthat meg.
Az esetleges további terjesztési kötelezettségeket a támogatási megállapodásban kell meghatározni és a munkaprogramban vagy a munkatervben is fel kell tüntetni.
Az eredmények tudományos publikációk formájában történő terjesztés esetében a szabad hozzáférést a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel kell lehetővé tenni. A Horizont 2020-ból finanszírozott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való szabad hozzáférés valamely cselekvés ideje alatt felmerült költségei a támogatási megállapodás alapján visszatéríthetőek. Kellő figyelemmel az 1291/2013/EU rendelet 18. cikkére, a támogatási megállapodás nem határozhat meg olyan feltételeket a publikációkhoz való szabad hozzáférést illetően, amely a cselekvés lezárulását követően további publikációs kiadásokat eredményezne.
A kutatási adatok terjesztését illetően a támogatási megállapodás a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáféréssel és az adatok megőrzésével összefüggésben - különösen az EKT felderítő kutatásának hatáskörébe tartozó és a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákat érintő felderítő kutatás esetében és más megfelelő területeken és a résztvevők jogos érdekeit, valamint az adatvédelmi szabályokból, a biztonsági szabályokból vagy a szellemi tulajdonjogok védelméből fakadó korlátozásokat figyelembe véve - meghatározhatja az eredményekhez való szabad hozzáférés lehetővé tételére vonatkozó feltételeket. Ebben az esetben a munkaprogram, illetve munkaterv kitér arra, hogy kötelező-e a kutatási adatok szabad hozzáférés biztosítása révén történő terjesztése.
A terjesztésre irányuló minden egyes tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi résztvevőt. Az értesítést követően bármely résztvevő kifogással élhet, ha igazolja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei a tervezett terjesztési tevékenység következtében jelentés mértékű kárt szenvednének. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztési tevékenységre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések történtek. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
(3) A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a résztvevők kötelesek a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban a hasznosítási és terjesztési tevékenységeikre vonatkozó minden szükséges információt és dokumentumot rendelkezésre bocsátani. Ezen információkat - az azt rendelkezésre bocsátó résztvevő jogos érdekeitől függően - nyilvánosságra kell hozni. A támogatási megállapodás többek között határidőket is megállapíthat e tájékoztatási kötelezettségre vonatkozóan.
(4) Az eredményekre vonatkozó szabadalmi bejelentésekben, szabványokban, kiadványokban és publikációkban, valamint minden más terjesztés során (az elektronikus formátumban történő terjesztést is ideértve) lehetőség szerint hivatkozni kell - esetleg vizuális módon is - arra, hogy a cselekvés az Uniótól pénzügyi támogatást kapott. E hivatkozás szabályait a támogatási megállapodásban kell meghatározni.
44. cikk
Az eredmények átruházása, a használati jogok átadása
(1) Ha valamelyik résztvevő az eredmények tulajdonjogát másra átruházza, az eredményekkel kapcsolatban a támogatási megállapodás értelmében rá háruló kötelezettségeket is át kell ruháznia az új tulajdonosra, beleértve az esetleges további tulajdonosokra való átruházásukra vonatkozó kötelezettséget is.
A fúziókra és a felvásárlásokra alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezésekből fakadó titoktartási kötelezettségek sérelme nélkül abban az esetben, ha más résztvevők az átruházni kívánt eredményekre vonatkozóan még rendelkeznek hozzáférési joggal, vagy még kérhetik a hozzáférési jogok megadását, az eredményeket átruházni kívánó résztvevő köteles ezeket a résztvevőket előzetesen értesíteni, elegendő tájékoztatást adni nekik az eredmények leendő új tulajdonosáról, és ezáltal lehetővé tenni számukra, hogy felmérjék a tervezett átruházás hatásait hozzáférési jogaik esetleges gyakorlására.
Az értesítést követően bármely résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben, ha igazolja, hogy a tervezett átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogainak gyakorlásában. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett résztvevők között megállapodás nem születik. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
A többi résztvevő előzetes írásos megállapodásban lemondhat az előzetes értesítéshez és a tulajdonjogának egy konkrétan megnevezett harmadik félre történő átruházásához kapcsolódó kifogáshoz való jogáról és.
(2) Amennyiben biztosítja az eredményekhez fűződő már meglévő hozzáférési jogok gyakorlásának lehetőségét, és amennyiben teljesülnek a hasznosításra vonatkozó esetleges további kötelezettségek, az eredmények tulajdonjogát gyakorló résztvevő jogosult bármely jogalanynak - akár kizárólagosan is - használati vagy az eredmények hasznosítására feljogosító más típusú engedélyt adni. Az eredményekre vonatkozóan kizárólagos engedély adható, azzal a feltétellel, hogy az összes többi érintett résztvevő beleegyezik, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.
(3) Azon eredmények esetében, amelyeket olyan résztvevők hoztak létre, amelyek uniós finanszírozásban részesültek, a támogatási megállapodás előírhatja, hogy a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával vagy a kizárólagos használati engedély megadásával szemben, amennyiben az átruházás vagy az engedély megadása olyan harmadik felek részére történik, amelyek székhelye a Horizont 2020-hoz nem társult harmadik országok valamelyikében van, ha úgy ítéli meg, hogy az átruházás vagy az engedély megadása nem áll összhangban az Unió gazdasága versenyképességének fejlesztésére vonatkozó célkitűzéssel, vagy összeegyeztethetetlen az etikai elvekkel vagy biztonsági megfontolásokkal.
Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházására vagy a kizárólagos használati engedély megadására mindaddig nem kerülhet sor, ameddig a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv elegendőnek nem tartja a meghozandó védintézkedéseket.
A támogatási megállapodásban szükség esetén elő kell írni, hogy a tulajdonjog tervezett átruházásának vagy a kizárólagos használati engedély megadásának ilyen eseteiről a Bizottságot vagy az érintett finanszírozó szervet előzetesen értesíteni kell. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
II. Szakasz
Hozzáférési jogok a meglévő ismeretekhez és jogokhoz, valamint az eredményekhez
45. cikk
Meglévő információk és jogok
A résztvevők kötelesek tetszőleges formában írásos megállapodásban meghatározni az általuk végzett cselekvéshez tartozó meglévő információk és jogok körét.
46. cikk
A hozzáférési jogokra vonatkozó alapelvek
(1) A hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni.
(2) Az eredmények vagy a meglévő információk és jogok tulajdonosának ellenkező értelmű nyilatkozata hiányában az említett igénylés alapján megadott hozzáférési jog nem terjed ki a használati jog továbbadásának jogára.
(3) A cselekvés résztvevői a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a jogi korlátokról vagy korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását. Azokban a megállapodásokban, amelyeket a résztvevők a meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozóan ezt követően kötnek, a hozzáférési jogok gyakorlásának lehetőségét teljes körűen kell biztosítani.
(4) A cselekvésben való részvétel megszűnése nem érinti az adott résztvevő azon kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel megadja a hozzáférést.
(5) A konzorciummegállapodás rendelkezhet úgy, hogy nem élvez többé hozzáférési jogokat az a résztvevő, amely a kötelezettségeit nem teljesíti és a mulasztást nem pótolja.
47. cikk
A megvalósítást szolgáló hozzáférési jogok
(1) A résztvevő jogosult hozzáférni a tevékenység másik résztvevőjének eredményeihez, ha ezen eredményekre a cselekvés keretében rá háruló feladatok teljesítéséhez szüksége van.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) A résztvevő a 46. cikk (3) bekezdésében említett korlátok és keretek között jogosult hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének meglévő információihoz és jogaihoz, ha e meglévő információkra és jogokra a cselekvés keretében rá háruló feladatok teljesítéséhez szüksége van.
Hacsak a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a résztvevők eltérő értelmű megállapodást nem kötöttek, ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
48. cikk
A hasznosítást szolgáló hozzáférési jogok
(1) A résztvevő jogosult hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének eredményeihez, ha ezen eredményekre saját eredményeinek hasznosításához szüksége van.
Ezt a hozzáférést - megállapodás alapján - méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
(2) A résztvevő a 46. cikk (3) bekezdésében említett korlátok között jogosult hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének meglévő információihoz és jogaihoz, ha e meglévő információkra és jogokra saját eredményeinek hasznosításához szüksége van.
Ezt a hozzáférést - megállapodás alapján - méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
(3) Ha a konzorciummegállapodás másként nem rendelkezik, az eredményekhez, illetve - a 46. cikk (3) bekezdése szerinti korlátozások vagy korlátok mellett - a meglévő információkhoz és jogokhoz való, méltányos és ésszerű feltételek melletti hozzáférés a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyt is megilleti, ha az eredményekre, illetve a meglévő információkra és jogokra szüksége van az azon résztvevő által létrehozott eredmények hasznosításához, amelynek kapcsolt jogalanya. E hozzáférési jogokat közvetlenül attól a résztvevőtől kell kérni, illetve megkapni, amely az eredmények, illetve a meglévő információk és jogok tulajdonosa, kivéve, ha a 46. cikk (2) bekezdésével összhangban a felek másként állapodtak meg.
(4) Az (1), a (2) vagy a (3) bekezdés szerinti hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel a cselekvés végét követően igényelhetők, feltéve, hogy a résztvevők nem állapodnak meg ettől eltérő időkorlát alkalmazásában.
49. cikk
Az Uniót és a tagállamokat megillető hozzáférési jogok
(1) Az Unió intézményei, szervei, irodái és ügynökségei az Unió szakpolitikái és programjai kidolgozásának, végrehajtásának és nyomon követésének kellően indokolt céljából kizárólag olyan résztvevő eredményeihez jogosultak hozzáférni, amely uniós finanszírozásban részesült. Ez a hozzáférés kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) Az 1291/2013/EU rendelet I. melléklete III. részében meghatározott „Társadalmi kihívások” prioritásának „Biztonságos társadalmak - Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme” elnevezésű különös célkitűzése alá tartozó cselekvések vonatkozásában az Unió intézményei, szervei, irodái és ügynökségei, valamint a tagállami nemzeti hatóságok - a szóban forgó szakterületre vonatkozó szakpolitikáik és programjaik kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljából - a szükséges mértékben hozzáférhetnek minden olyan résztvevő eredményeihez, amely uniós finanszírozásban részesült. Ez a hozzáférés kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja. Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen és kétoldalú megállapodás alapján kell biztosítani, amely megállapodás konkrét feltételeket határoz meg annak biztosítására, hogy a hozzáférést kizárólag a tervezett célra fogják használni, valamint megfelelő titoktartási kötelezettségeket határoz meg. E hozzáférési jogok nem terjednek ki a résztvevő meglévő információira és jogaira. A hozzáférést kérő tagállam, uniós intézmény, szerv, iroda és ügynökség minden tagállamot értesít e kéréséről. A minősített adatokra a Bizottság biztonsági szabályait kell alkalmazni.
IV. CÍM
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
50. cikk
Pénzdíjak
(1) Az uniós finanszírozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet VII. címe és az 1268/2012/EU rendelet értelmében pénzdíjak formájában is nyújtható.
(2) Minden pénzdíj odaítélése a megfelelő nyilvánosságra hozatali kötelezettségek elfogadásához van kötve. Az eredmények terjesztésére e rendelet III. címe alkalmazandó. A munkaprogramban vagy munkatervben különös kötelezettségek állapíthatók meg a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
51. cikk
Beszerzések, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzések
(1) A Bizottság által saját nevében vagy a tagállamokkal közösen végrehajtott beszerzésekre alkalmazni kell a) 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és az 1268/2012/EU rendeletnek a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseit.
(2) Az uniós finanszírozás olyan kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés vagy innovatív megoldásokra irányuló beszerzés formáját is öltheti, amelyet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv saját nevében vagy tagállamok vagy társult országok ajánlatkérőivel közösen hajt végre.
A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:
a)
meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, a versenyszabályoknak, valamint - adott esetben - a 2004/17/EK, a 2004/18/EK és a 2009/81/EK irányelv, illetőleg a Bizottság által saját nevében végrehajtott beszerzések esetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet rendelkezéseinek;
b)
ha a cselekvés céljainak megvalósításához kellően indokolt, az eljárásokra vonatkozóan külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében csak a tagállamok és a Horizont 2020-hoz társult országok területén lehet;
c)
lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több nyertes ajánlat kiválasztását is („beszerzés több forrásból”);
d)
biztosítaniuk kell, hogy az(ok) az ajánlat(ok) kerüljön (kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, amely(ek)nek ár-érték aránya a legkedvezőbb.
(3) Hacsak az ajánlati felhívás másként nem rendelkezik, a Bizottság által végrehajtott beszerzések útján létrejövő eredmények az Unió tulajdonát képezik.
(4) A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre vonatkozó szerződésekben - az eredmények lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen előnyszerzés megakadályozása érdekében - különleges rendelkezéseket kell megállapítani a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek területén. A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozónak legalább biztosítani kell a létrehozott szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat. Az ajánlatkérő szerv az eredmények saját célú felhasználása vonatkozásában legalább jogdíjmentes hozzáférési joggal rendelkezik, továbbá jogosult harmadik feleknek - méltányos és ésszerű feltételekkel, a használati engedély továbbadásának kizárásával, az eredmények hasznosítása céljából - nem kizárólagos használati engedélyt adni vagy a részt vevő vállalkozókat ilyen engedély adására kötelezni. Ha a vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor köteles az eredmények tulajdonjogát teljes körűen átruházni az ajánlatkérőre.
(5) Az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre vonatkozó szerződésekben - az eredmények lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen előnyszerzés megakadályozása érdekében - különleges rendelkezések állapíthatók meg a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek területén.
52. cikk
Pénzügyi eszközök
(1) A pénzügyi eszközök a 966/2012 /EU, Euratom rendelet VIII. címében meghatározott formák bármelyikét ölthetik, alkalmazásukra az ugyanott megállapított szabályok irányadók, és együtt is, valamint az Unió költségvetésének - beleértve az 1291/2013/EU rendeletet is - terhére finanszírozott támogatásokkal együtt is alkalmazhatók.
(2) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikke (6) bekezdésének második albekezdésétől eltérve az 1291/2013/EU rendelet értelmében létrehozott valamely pénzügyi eszköz által termelt bevételek és az utánuk járó éves törlesztések a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az adott pénzügyi eszköz címzett bevételének minősülnek.
(3) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikke (6) bekezdésének második albekezdésétől eltérve az 1982/2006/EK határozattal létrehozott kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus, valamint az 1639/2006/EK határozat alapján a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott pénzügyi eszköznek a vállalkozások kezdeti életszakaszban történő finanszírozására szolgáló része (GIF 1) által termelt bevételek és az utánuk járó éves törlesztések az 1291/2013/EU rendelet alapján létrehozandó jogutód pénzügyi eszközök címzett bevételének minősülnek.
53. cikk
A kkv-támogató eszköz
(1) Csak kkv-k pályázhatnak az 1291/2013/EU rendelet 22. cikkében említett célzott kkv-támogató eszköz alapján kiadott pályázati felhívásokra. Együttműködhetnek más vállalatokkal és kutatási szervezetekkel vagy egyetemekkel.
(2) Amennyiben egy vállalatot kkv-nak minősítenek, ez a jogi státusz a projekt teljes időtartamára fennmaradónak tekintendő, még abban az esetben is, ha később a vállalat a növekedése miatt meghaladja a kkv-k definíciójában szereplő plafonértékeket.
(3) A kkv-támogató eszköz vagy a finanszírozó szervek vagy a Bizottság által a kkv-k javára nyújtott támogatások esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
54. cikk
A gyorsított innovációt célzó eszköz
(1) A 7. cikkel összhangban minden jogalany részt vehet a gyorsított innovációt célzó eszköz keretében indított cselekvésben. A gyorsított innovációt célzó eszköz keretében finanszírozott cselekvéseknek innovációs cselekvéseknek kell lenniük. A gyorsított innovációt célzó eszköz keretében kiírt pályázatokra bármilyen társadalmi kihíváshoz vagy az 1291/2013/EU rendelet I. melléklete II. része 1. pontjában megállapított „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” elnevezésű egyedi célkitűzés alá tartozó bármely technológiai területhez kapcsolódó pályázatokat lehet benyújtani.
(2) A pályázatokat bármikor be lehet nyújtani. A Bizottság évi három részhatáridőt határoz meg a pályázatok elbírálására. A részhatáridő és a támogatási megállapodás aláírása vagy a támogatási határozatról szóló értesítés között legfeljebb hat hónap telhet el. A pályázatokat a hatás, a megvalósítás minősége és hatékonysága, valamint a kiválóság alapján rangsorolják, nagyobb súllyal véve figyelembe a hatás szempontját. Minden egyes cselekvésben legfeljebb öt jogalany vehet részt. A támogatás összege nem haladhatja meg a 3 millió EUR-t.
55. cikk
Egyéb különös rendelkezések
(1) A biztonsági vonatkozású cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés, az innovatív megoldásokra irányuló beszerzés, a konzorcium összetételének megváltozása, a minősített adatok, a hasznosítás, a terjesztés, a kutatással kapcsolatos publikációkhoz való szabad hozzáférés, a tulajdonjog-átruházások és az eredményekre vonatkozó használati engedélyek vonatkozásában.
(2) A meglévő vagy újonnan létrehozandó kutatási infrastruktúra támogatását célzó cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg az infrastruktúra igénybevevőivel és az igénybevevők infrastruktúrához való hozzáférésével kapcsolatban.
(3) Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén végzett cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös, a résztvevőkre, a kutatókra vagy a cselekvés által érintett egyéb személyekre vonatkozó rendelkezéseket állapíthat meg különösen a hozzáférési jogok, a hordozhatóság és a terjesztés vonatkozásában.
(4) A képzési és mobilitási cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg a cselekvés útján támogatott kutatók kötelezettségvállalásai, a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok és a hordozhatóság vonatkozásában.
(5) A koordinációs és támogatási cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
(6) Az EIT tudományos és innovációs társulásai esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjog, a hozzáférési jog, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
56. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 1. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a Horizont 2020 időtartamára szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 1. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 1. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
57. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1) Az 1906/2006/EK rendelet 2014. január 1-jén hatályát veszti.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül ez a rendelet nem érinti az 1982/2006/EK határozat és a 2013. december 31-én e tárgyban alkalmazandó többi jogi aktus alapján a Bizottság vagy a finanszírozó szervek által nyújtott pénzügyi támogatások odaítélését, sem - a cselekvés lezárásáig - az érintett cselekvések folytatását és módosítását, ideértve azok teljes vagy részleges befejezését is, és az említett jogi aktusokat az érintett cselekvésekre lezárásukig alkalmazni kell.
(3) Az 1906/2006/EK rendelettel létrehozott résztvevői garanciaalapban lévő összegeket 2013. december 31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára, egyúttal az említett garanciaalap jogai és kötelezettségei átszállnak az Alapra. Az Alapba kell befizetniük hozzájárulásukat az 1982/2006/EK határozat szerinti cselekvések azon résztvevőinek, amelyek 2013. december 31. után írnak alá támogatási megállapodást.
58. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. december 11-én.