РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/499 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за определяне, в съответствие с Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, на техническите стандарти за изпълнение във връзка с процедурите за одобряване от надзорния орган на използването на елементи на допълнителните собствени средства
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 година относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (1), и по-специално член 92, параграф 3 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Заявленията на застрахователните и презастрахователните предприятия за одобряване на използването на допълнителни собствени средства следва да се изготвят въз основа на разумни и реалистични параметри.
(2)
Заявлението за използване на елемент на допълнителните собствени средства е стратегическо решение с оглед управлението на риска и капиталовото планиране. В съответствие с член 40 от Директива 2009/138/ЕО административният, управителният или надзорният орган са най-висшата отговорна инстанция по отношение на спазването на разпоредбите, поради което участието на такъв орган в процеса на взимане на решение относно заявлението следва да бъде внимателно преценено.
(3)
За целите на оценяването от надзорния орган и на взимането от него на своевременни решения, основани на подходящи сведения, застрахователното или презастрахователното предприятие следва да включи всички съответни фактически обстоятелства, включително своя оценка на начина, по който елементът ще удовлетворява критериите за елемент на допълнителните собствени средства, а ако бъде изискан - на начина на класифицирането му като елемент на основните собствени средства.
(4)
Информацията, която дадено застрахователно или презастрахователно предприятие е необходимо да включи в заявлението си, следва да се определя с оглед осигуряването на последователна основа за процеса на взимане на решение от надзорния орган.
(5)
Поради взаимозависимостите между различните заявления за одобрение по Директива 2009/138/ЕО, при подаването на заявление за одобрение на използването на елемент на допълнителните собствени средства застрахователното или презастрахователното предприятие следва да уведоми надзорния орган за други заявления във връзка с елементите в член 308а, параграф 1 от Директива 2009/138/ЕО, които текат понастоящем или които то възнамерява да подаде в рамките на шест месеца. Това изискване е необходимо, за да могат оценките от надзорния орган да бъдат основани на прозрачна и обективна информация.
(6)
Приема се, че възможността за надзорните органи и застрахователните и презастрахователните предприятия да оценяват статуса на група от контрагенти все едно, че се касае за един контрагент е от особено значение, когато дадено взаимозастрахователно или от взаимозастрахователен тип предприятие има множество еднообразни некорпоративни членове, от които то може да поиска допълнителни вноски.
(7)
При процеса на одобряване на допълнителни средства се предвижда постоянна комуникация между надзорните органи и застрахователните и презастрахователните предприятия. Тук се включват комуникацията преди официалното подаване на заявлението до надзорния орган и след одобряването на заявлението - чрез процеса на надзорен преглед. Такава постоянна комуникация е необходима, за да се гарантира, че оценката на надзорния орган е основана на съответните актуални данни.
(8)
Когато надзорният орган бива уведомен от застрахователно или презастрахователно предприятие, че при одобрен елемент на допълнителните собствени средства е налице намален капацитет за покриване на загуби, той следва да намали одобрената стойност или да оттегли одобрението си за метода, с което да пригоди действията си към намаления капацитет за покриване на загуби.
(9)
С член 226 от Директива 2009/138/ЕО на група от застрахователни или презастрахователни предприятия се позволява да кандидатстват за одобрение на използването на елемент на допълнителните собствени средства по отношение на междинен застрахователен холдинг или междинен смесен финансов холдинг. В такива случаи, от гледна точка на приложимите норми, междинният застрахователен холдинг или междинният смесен финансов холдинг следва да се приравнява на застрахователно или презастрахователно предприятие. В съответствие с член 235 от Директива 2009/138/ЕО, това следва да се прилага и когато начело на групата стои застрахователен холдинг или смесен финансов холдинг.
(10)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване.
(11)
Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване проведе обществени консултации по проектите на техническите стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от сектора на застраховането и презастраховането, създадена с член 37 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(12)
За да се увеличи правната сигурност във връзка с надзорния режим по време на периода на поетапно въвеждане, предвиден в член 308а от Директива 2009/138/ЕО, който ще започне да тече на 1 април 2015 г., е важно да се гарантира, че настоящият регламент ще влезе в сила възможно най-скоро, в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Общи характеристики на заявлението
1. Застрахователното или презастрахователно предприятие представя на надзорния орган писмено заявление за одобрение за всеки елемент от допълнителните собствени средства.
2. Заявлението се подава на един от официалните езици на държавата членка, в която застрахователното или презастрахователното предприятие има седалище, или на език, договорен с надзорния орган.
3. Заявлението се състои от придружително писмо и съответната съпътстваща документация.
Член 2
Придружително писмо
Застрахователното или презастрахователно предприятие представя придружително писмо. В придружителното писмо се потвърждават долупосочените елементи:
а)
всички законови или договорни разпоредби относно елемента на допълнителните собствени средства, както и всяко свързано съглашение са недвусмислено и ясно определени;
б)
отредената в заявлението стойност на елемента на допълнителните собствени средства спазва член 90, параграф 2 от Директива 2009/138/ЕО;
в)
икономическата същност на елемента на допълнителните собствени средства, включително как при изискване той е източник на основни собствени средства, е изцяло отразена в заявлението;
г)
с оглед на вероятните бъдещи тенденции и обстоятелствата към датата на заявлението, застрахователното или презастрахователното предприятие смята, че елементът на допълнителните собствени средства удовлетворява критериите за класификация на собствените средства;
д)
не са пропуснати факти, които, ако са известни на надзорния орган, биха могли да окажат въздействие върху решението му за това дали да одобри даден елемент на допълнителните собствени средства, за каква стойност на елемента на допълнителните собствени средства да предостави одобрение или за какъв срок да одобри даден изчислителен метод.
В придружителното писмо се изброяват и останалите заявления, които застрахователното или презастрахователното предприятие е подало или възнамерява да подаде в рамките на следващите шест месеца, за одобрение на някой от елементите в член 308а, параграф 1 от Директива 2009/138/ЕО, заедно със съответните дати на подаване.
Член 3
Съпътстваща документация относно размера или метода
Със заявлението, което застрахователно или презастрахователно предприятие подава, се цели одобрение на определена парична стойност на елемент на допълнителните собствени средства, както и на метод за изчисляването на тази стойност.
Когато застрахователното или презастрахователното предприятие иска одобрение на дадена парична сума, в заявлението си то обяснява как, в съответствие с член 90, параграф 2 от Директива 2009/138/ЕО, я изчислява въз основа на разумни и реалистични допускания.
Когато застрахователното или презастрахователното предприятие иска одобрение на изчислителния метод, то предоставя следната информация:
а)
обяснение на метода и начина, по който той отразява капацитета на елемента на допълнителните собствени средства да покрива загуби;
б)
описание на всички допускания, на които методът почива, както и аргументация на разумния им и реалистичен характер;
в)
изчислената по метода разчетна първоначална стойност на елемента, както и нейната обосновка;
г)
описание на контролните процедури, които застрахователното или презастрахователното предприятие ще въведе, за да се увери, че резултатите от метода продължават да отразяват на текуща основа капацитета на елемента на допълнителните собствени средства да покрива загуби.
Член 4
Съпътстваща документация относно критериите за одобряване
Съпътстващата документация съдържа достатъчно информация, която позволява на надзорния орган да прецени дали заявлението удовлетворява критериите по член 90 от Директива 2009/138/ЕО и членове 62-65 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията (3). Тя съдържа като минимално изискване информацията по втора до седма алинея от настоящия член.
Застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за естеството на елемента на допълнителните собствени средства и за капацитета на елемента на основните собствени средства, в който този елемент на допълнителните собствени средства се преобразува при изискване, да покрива загуби, включително следното:
а)
законовите условия или договорните клаузи, свързани с елемента, както и условията на всякакво свързано споразумение, а също така и доказателство, че контрагентът е сключил или ще сключи договора и всякакво свързано споразумение;
б)
информация, основана на правно становище, че договорът и всякакви свързани споразумения са правно обвързващи и приложими във всички съответни юрисдикции;
в)
периодът, в който договорът е в сила и ако е различен - периодът, в който застрахователното или презастрахователното предприятие може да изиска елемента;
г)
потвърждение, че след като елементът на допълнителните собствени средства е изискан и платен, той ще притежава всички характеристики на елемент на основните собствени средства, класифициран като капитал от първи ред в съответствие с член 71 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 или като капитал от втори ред в съответствие с член 73 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35;
д)
потвърждение, че договорните клаузи, свързани с елемента, не съдържат разпоредби, които биха могли да възпрат застрахователното или презастрахователното предприятие да изиска елемента с оглед поемането на загуба или да ограничат способността му да бъде изискуем при поискване;
е)
потвърждение, че с елемента на допълнителните собствени средства или ползите от него ще разполага само застрахователното или презастрахователното предприятие, като няма да е възможно прехвърлянето или отнасянето му към друга страна, или обременяването му по друг начин;
ж)
всички фактори, които ограничават условията, при които застрахователното или презастрахователното предприятие може да изиска елемента, включително, но не само, стресови ситуации, свързани със застрахователното и презастрахователното предприятие или с пазара като цяло;
з)
информация дали във връзка с актива застрахователното или презастрахователното предприятие има или може да има в бъдеще задължение, вероятност или сигнал за изплащането на суми или предоставянето на друга полза на контрагента или трета страна, освен в случай на изкупуване на елемент на основните собствени средства, което да отговаря на условията в член 71, параграф 1, буква з) и член 73, параграф 1, буква г) от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35;
и)
копие от плана за средносрочно капиталово управление, в който се посочва как елементът ще се вмести в настоящата капиталова структура на застрахователното или презастрахователното предприятие и как би могъл да му позволи да изпълни своите настоящи или бъдещи капиталови изисквания.
С изключение на случаите, в които се прилага член 63, параграф 6 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 и статутът на група контрагенти може да бъде оценен все едно, че е на един контрагент, застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за статута на всеки контрагент, включително следното:
а)
название и описание на всеки контрагент, включително същността на всички взаимоотношения между застрахователното или презастрахователното предприятие и контрагента;
б)
оценка на риска от неизпълнение на контрагентите за целите на посоченото в член 63, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган;
в)
оценка на ликвидната позиция на контрагентите за целите на посоченото в член 63, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган;
г)
оценка на способността на контрагентите да извършат плащане за целите на посоченото в член 63, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган;
д)
описание на набора от обстоятелства, при които застрахователното или презастрахователното предприятие може да обмисли да изиска елемента, включително настоящи очаквания за случаите, при които елементът може да бъде изискан преди или при достигане на стадия на неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност и минималното капиталово изискване;
е)
информация за всички други фактори, които имат отношение към положението на контрагентите за целите на посоченото в член 63, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган.
Когато в съответствие с член 63, параграф 6 от Делегиран Регламент (ЕС) 2015/35 контрагентите се третират като група контрагенти, информацията в букви а)-е) от трета алинея се предоставя по отношение на групата контрагенти.
Когато съгласно член 213 от Директива 2009/138/ЕО контрагентът е член на групата или подгрупата, на която е член и застрахователното или презастрахователното предприятие, и по линия на елементите на допълнителните собствени средства има задължения към няколко субекти в групата, информацията в букви б)-е) от трета алинея съдържа, при отчитане на обстоятелствата и субектите от групата, доказателства за способността на контрагента да удовлетворява по едно и също време множество изискуемости по отношение на елементите на допълнителните собствени средства.
Застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за събираемостта на средствата, включително следното:
а)
сведения за мерките, които могат да подобрят събираемостта на елемента, включително наличието на обезпечение;
б)
сведения за това дали националното право във всяка съответна юрисдикция не предвижда ограничения за възникването или удовлетворяването на изискуемост, включително при открито по отношение на застрахователното или презастрахователното предприятие производство по преструктуриране, оздравяване по съдебен ред или несъстоятелност;
в)
сведения за договореностите или обстоятелствата, които биха могли да възпрепятстват възникването или удовлетворяването на изискуемост при влошаващи се финансови условия, включително неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност и минималното капиталово изискване.
Застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за минали изискуемости, включително следното:
а)
информация за своя опит от минали изискуемости или за събирането на други вземания от същия или сходни контрагенти при същите или сходни обстоятелства;
б)
всички налични пазарни сведения за минали изискуемости или събирането на други вземания от същия или сходни контрагенти при същите или сходни обстоятелства;
в)
оценка на подходящия характер и надеждността на информацията по букви а) и б) по отношение на очаквания резултат от бъдещи изискуемости, направени от застрахователното или презастрахователното предприятие.
Застрахователното или презастрахователно предприятие предоставя описание на въведените процедури с оглед установяването на евентуални бъдещи промени според посоченото в член 62, параграф 1, буква г) от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35, които могат да доведат до намаляване на капацитета на елемента на допълнителните собствени средства да покрива загуби. Информацията включва следното:
а)
как предприятието възнамерява да установи промените във:
i)
структурата или договорните условия на споразумението, включително отмяна или изтичане на елемента на допълнителните собствени средства или частичното му или цялостно използване или изискуемост;
ii)
положението на съответните контрагенти, включително неизпълнение от страна на контрагент;
iii)
събираемостта на елемента на допълнителните собствени средства, в това число изискуемост на други елементи на допълнителните собствени средства, предоставени от същите контрагенти;
б)
как предприятието възнамерява да уведоми надзорния орган за установените промени, включително въведените механизми за определяне на това кога за дадена промяна следва да се уведоми административният, управителният или надзорният орган на предприятието, както и надзорният орган.
Застрахователното или презастрахователното предприятие включва писмени сведения за вътрешния процес на взимане на решения във връзка със заявлението.
Член 5
Оценка на заявлението
Надзорният орган потвърждава получаването на заявлението, подадено от застрахователното или презастрахователното предприятие.
Надзорният орган приема, че заявлението е пълно само ако в него са обхванати всички аспекти в членове 2, 3 и 4.
Надзорният орган се произнася по пълнотата на заявлението своевременно, но не по-късно от 30 дни, считано от датата на получаването му.
Надзорният орган се уверява, че периодът, в рамките на който взима решение по дадено заявление, е разумен и не надхвърля три месеца, считано от датата на получаване на пълното заявление, освен ако не са налице изключителни обстоятелства, за които той своевременно уведомява писмено застрахователното или презастрахователното предприятие.
При наличието на изключителни обстоятелства периодът, в рамките на който надзорният орган взима решение по дадено заявление, не надхвърля шест месеца, считано от датата на получаване на пълното заявление.
Фактът, че надзорният орган е приел дадено заявление за пълно, не пречи на този надзорен орган да поиска допълнителна информация, необходима за оценяването. В искането се уточнява необходимата допълнителна информация и основанията за искането ѝ. Дните между датата, на която надзорният орган поиска такава допълнителна информация, и датата, на която той я получи, не се включват в периодите, посочени в четвърта и пета алинея.
Ако застрахователното или презастрахователното предприятие внесе промени в заявлението си, то уведомява за това надзорния орган.
В такъв случай заявлението се разглежда като ново, освен ако:
а)
промяната е вследствие на искане от надзорния орган за допълнителна информация; или
б)
надзорният орган се е уверил, че измененията не влияят съществено върху оценяването на заявлението.
Докато надзорният орган не е взел решение по дадено заявление, застрахователното или презастрахователното предприятие може във всеки един момент да го оттегли посредством писмено уведомление. Ако застрахователното или презастрахователното предприятие впоследствие отново го подаде в същия вид или с изменения, надзорният орган го приема за ново заявление.
Член 6
Решение по заявлението
Когато надзорният орган вземе решение по заявлението, той незабавно го съобщава писмено на застрахователното или презастрахователното предприятие.
Ако надзорният орган одобри по-ниска стойност от поисканата от застрахователното или презастрахователното предприятие или отхвърли заявлението за одобрение, той посочва причините за решението си.
Когато надзорният орган предостави одобрение при условие, че се сключи договор, застрахователното или презастрахователното предприятие незабавно сключва такъв договор при условията, на които се основава одобрението, и предоставя на надзорния орган копие от подписания договор.
Докато договорът не бъде сключен, застрахователното или презастрахователното предприятие не приема за допустимо използването на елемента на допълнителните собствени средства или метода.
Член 7
Преразглеждане на одобрената сума или оттегляне на одобрението на метода
1. Когато елемент на допълнителните собствени средства вече не отговаря на условията, според които са били одобрени стойност или изчислителен метод, надзорният орган взима решение за някое от следните действия:
а)
да сведе стойността на елемента на допълнителните собствени средства до по-малък размер или до нула;
б)
да оттегли одобрението си на изчислителния метод.
2. Надзорният орган незабавно уведомява застрахователното или презастрахователното предприятие, като се обосновава за взетото по параграф 1 решение.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/499 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 24.)
a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a kiegészítő szavatolótőke-elemek alkalmazására vonatkozó felügyeleti jóváhagyás megadása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 92. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A biztosítók és viszontbiztosítók prudens és realisztikus alapon készítik el a kiegészítő szavatolótőke-elemek jóváhagyása iránti kérelmet.
(2)
A kiegészítő szavatolótőke-elem iránti kérelem a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából stratégiai döntés. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban.
(3)
A biztosító vagy viszontbiztosító csatol minden, a felügyeleti hatóság általi értékeléshez szükséges lényeges tényt, beleértve a biztosító vagy viszontbiztosító által arra vonatkozóan tett értékelést, hogy a tőkeelem hogyan teljesíti a kiegészítő szavatolótőke-elemekre vonatkozó kritériumokat, és lehívás esetén az alapvető szavatolótőke-elemként való besorolásra vonatkozó kritériumokat, annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóság kellő időben, megfelelő bizonyíték alapján hozhasson határozatot.
(4)
Meg kell határozni a biztosító vagy viszontbiztosító által a kérelmébe foglalandó információt, hogy a felügyeleti hatóság következetes alapon hozhasson határozatot.
(5)
A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyás iránti kérelmek közötti kölcsönhatások miatt a kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyásának kérelmezése során a biztosító vagy viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemekre irányuló más, jelenleg folyamatban lévő vagy az elkövetkező hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon.
(6)
A felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító lehetősége arra, hogy a partnerek csoportjának a státusát úgy értékelje, mintha az egyetlen partner lenne, akkor tekintendő különösen lényegesnek, ha valamely biztosító egyesületnek vagy egyesületi formához hasonlóan működő biztosítónak nagy számú homogén nem vállalati tagja van, amelyektől pótlólagos befizetést hívhat le.
(7)
A kiegészítő szavatolótőke-elemek jóváhagyásának folyamata folyamatos kommunikációt irányoz elő a felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító között. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt - utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon.
(8)
Ha a felügyeleti hatóságot arról értesíti a biztosító vagy viszontbiztosító, hogy valamely jóváhagyott kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képessége csökkent, a felügyeleti hatóság lefelé módosítja a jóváhagyott összeget, vagy visszavonja a módszer jóváhagyását annak biztosítása érdekében, hogy összhangban legyen a csökkent veszteségelnyelő képességgel.
(9)
A 2009/138/EK irányelv 226. cikke lehetővé teszi a biztosítók vagy viszontbiztosítók egy csoportjának, hogy egy köztes biztosítói holdingtársaság vagy köztes vegyes pénzügyi holdingtársaság tekintetében kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyását kérelmezze. Ilyen esetekben ugyanazok a szabályok alkalmazandók a köztes biztosítói holdingtársaságra vagy köztes vegyes pénzügyi holdingtársaságra, mint ha biztosító vagy viszontbiztosító lenne. Ez akkor is érvényes, ha a csoport élén a 2009/138/EK irányelv 235. cikkével összhangban biztosítói holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság áll.
(10)
Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.
(11)
Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét.
(12)
A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A kérelem általános jellemzői
(1) A biztosító vagy viszontbiztosító minden egyes kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyása céljából írásbeli kérelmet nyújt be a felügyeleti hatósághoz.
(2) A kérelmet azon tagállam valamely hivatalos nyelvén kell benyújtani, amelyben a biztosító vagy viszontbiztosító központi irodája található, vagy a felügyeleti hatósággal egyeztetett nyelven.
(3) A kérelem kísérőlevelet és bizonyítékot foglal magában.
2. cikk
Kísérőlevél
A biztosító vagy viszontbiztosító kísérőlevelet nyújt be. A kísérőlevél valamennyi következő elemet megerősíti:
a)
a kiegészítő szavatolótőke-elemre vagy a kapcsolódó megállapodásokra irányadó jogi vagy szerződéses feltételek meghatározása egyértelmű és világos;
b)
a kérelemben a kiegészítő szavatolótőke-elemhez rendelt összeg megfelel a 2009/138/EK irányelv 90. cikke (2) bekezdésének;
c)
a kiegészítő szavatolótőke-elem gazdasági tartalma teljes mértékben tükröződik a kérelemben, beleértve azt, hogy lehívás esetén az elem hogyan szolgál alapvető szavatolótőke-elemként;
d)
figyelembe véve a valószínű jövőbeli fejleményeket, valamint a kérelem időpontjában fennálló körülményeket, a biztosító vagy viszontbiztosító úgy véli, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem megfelel a szavatoló tőke besorolására vonatkozó kritériumoknak;
e)
minden olyan tényt feltüntettek, amelynek ismerete befolyásolhatja a felügyeleti hatóság határozatát egy adott kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyására vonatkozóan, azon összegre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban az elem jóváhagyását kérik, vagy azon időtartamra vonatkozóan, amelyre a számítási módszer jóváhagyása érvényes.
A kísérőlevél felsorolja emellett a biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott, vagy a következő hat hónapban benyújtani tervezett azon egyéb kérelmeket is, amelyek a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemek jóváhagyására irányulnak, a kérelmek benyújtási dátumával együtt.
3. cikk
Az összegre vagy a módszerre vonatkozó bizonyíték
A biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott kérelem a kiegészítő szavatolótőke-elem meghatározott, pénzben kifejezett összegének, vagy a kiegészítő szavatolótőke-elem összegének meghatározására szolgáló módszernek a jóváhagyására irányul.
Ha a biztosító vagy viszontbiztosító egy meghatározott, pénzben kifejezett összeg jóváhagyását kéri, a kérelemnek tartalmaznia kell az összeg prudens és realisztikus feltevések alapján történő számításának magyarázatát, a 2009/138/EK irányelv 90. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
Ha a biztosító vagy viszontbiztosító egy számítási módszer jóváhagyását kéri, a következő információkat kell benyújtania:
a)
a módszer magyarázata, és hogy hogyan tükrözi a kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képességét;
b)
a módszer alapjául szolgáló feltevések leírása, és hogy ezek a feltevések menyire prudensek és realisztikusak;
c)
az elemnek a módszerrel összhangban kiszámított várható kezdeti összege és ezen összeg igazolása;
d)
a biztosító vagy viszontbiztosító által annak biztosítására alkalmazandó érvényesítési folyamatok magyarázata, hogy a módszer eredményei továbbra is folyamatosan tükrözik az elem veszteségelnyelő képességét.
4. cikk
A jóváhagyási kritériumokhoz kapcsolódó bizonyíték
A bizonyíték elegendő információt tartalmaz ahhoz, hogy a felügyeleti hatóság értékelni tudja, hogy a kérelem megfelel-e a 2009/138/EK irányelv 90. cikkében és az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 62-65. cikkében meghatározott kritériumoknak. A bizonyíték legalább az e cikk második-hetedik bekezdésében leírt információkat tartalmazza.
A biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat a kiegészítő szavatolótőke-elem jellegéről és azon alapvető szavatolótőke-elem veszteségelnyelő kapacitásáról, amellyé a kiegészítő szavatolótőke-elem a lehívása esetén alakul, beleértve a következőket:
a)
a tőkeelemre vonatkozó jogi vagy szerződéses feltételek, a kapcsolódó megállapodások feltételeivel együtt, és annak bizonyítéka, hogy a partner megkötötte, vagy meg fogja kötni a szerződést és a kapcsolódó megállapodásokat;
b)
annak bizonyítéka, hogy a szerződés és a kapcsolódó megállapodások minden érintett joghatóságban jogilag kötelező erejűek és végrehajthatók, jogi vélemény alapján;
c)
a szerződés érvényességének időtartama, és ha eltér, az az időtartam, amelynek során a biztosító vagy viszontbiztosító lehívhatja a tőkeelemet;
d)
annak megerősítése, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem, ha már lehívták és befizették, rendelkezik az 1. szintre besorolt alapvető szavatolótőke-elem minden jellemzőjével az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 71. cikkének megfelelően, vagy a 2. szintre besorolt alapvető szavatolótőke-elem minden jellemzőjével az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 73. cikkének megfelelően;
e)
annak megerősítése, hogy a tőkeelemre vonatkozó szerződéses feltételek nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely visszatarthatja biztosítót vagy viszontbiztosítót a tőkeelem veszteségelnyelés céljából történő lehívásától, vagy amely korlátozza az igény szerinti lehívhatóságát;
f)
annak megerősítése, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem vagy az ahhoz kapcsolódó előnyök csak a biztosító vagy viszontbiztosító számára hozzáférhetők és nem ruházhatók át vagy rendelhetők hozzá más félhez, és nem terhelhetők semmilyen más módon;
g)
olyan tényezők, amelyek korlátozhatják azokat a feltételeket, amelyek alapján a biztosító vagy viszontbiztosító le kívánhatja hívni az elemet, beleértve, de nem kizárólagosan a biztosító vagy viszontbiztosító egyéni stresszhelyzetét vagy a szélesebb körű piaci stresszt;
h)
a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak van-e, vagy a jövőben lesz-e kötelezettsége arra, vagy várható-e vagy ismert-e, hogy az elemhez kapcsolódóan kifizetéseket teljesít vagy más szolgáltatást nyújt a partner vagy egy harmadik fél számára, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 71. cikke (1) bekezdésének h) pontjában és 73. cikke (1) bekezdésének d) pontjában szereplő jellemzőket teljesítő alapvető szavatolótőke-elem visszafizetésétől eltérő esetben;
i)
a középtávú tőkekezelési terv egy példánya, beleértve, hogy a tőkeelem hogyan járul hozzá a biztosító vagy viszontbiztosító meglévő tőkeszerkezetéhez, és hogy a tőkeelem hogyan teheti lehetővé a biztosító vagy viszontbiztosító számára jelenlegi vagy jövőbeli tőkekövetelményének teljesítését.
Azt az esetet kivéve, ha az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (6) bekezdése alkalmazandó és a partnerek csoportjának a státusa úgy értékelhető, mint ha az egyetlen partner lenne, a biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat minden egyes partner státusáról, beleértve a következőket:
a)
az egyes partnerek neve és ismertetése, beleértve a biztosító vagy viszontbiztosító és a partner közötti kapcsolat jellegét;
b)
a partnerek nemteljesítésének kockázatára vonatkozó értékelés, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értékelést;
c)
a partnerek likviditási helyzetére vonatkozó értékelés, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékelést;
d)
a partnerek fizetési hajlandóságára vonatkozó értékelés, amely segíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (4) bekezdésében meghatározott felügyeleti értékelést;
e)
azon körülmények körének leírása, amelyek mellett a biztosító vagy viszontbiztosító le kívánhatja hívni a tőkeelemet, többek között az arra vonatkozó jelenlegi várakozások, hogy a tőkeelem a szavatolótőke-szükségletnek vagy a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelést megelőzően vagy annak pillanatában mikor kerülhet lehívásra;
f)
a partnerek státusa kapcsán lényeges minden más tényezőre vonatkozó információ, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (5) bekezdésében meghatározott értékelést.
Ha a partnereket az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (6) bekezdése szerint partnerek csoportjaként kezelik, a partnerek csoportja tekintetében meg kell adni minden, a harmadik bekezdés a)-f) pontjában meghatározott információt.
Ha a 2009/138/EK irányelv 213. cikke értelmében a partner ugyanazon csoport vagy alcsoport tagja, mint a biztosító vagy viszontbiztosító, és a csoporton belül különböző egységek felé rendelkezik kiegészítő szavatolótőke-elemekhez kapcsolódó kötelezettségvállalással, a b)-f) pontban szereplő információnak bizonyítékot kell tartalmaznia arról, hogy a partner - figyelemmel a körülményekre és a csoport egységeire - képes a kiegészítő szavatolótőke-elemek több lehívását egyidejűleg kielégíteni.
A biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat a tőkeelemek beszedhetőségéről, beleértve a következőket:
a)
a tőkeelem beszedhetőségét esetlegesen javító megállapodások részletei, beleértve a biztosíték elérhetőségét;
b)
arra vonatkozó információ, hogy valamely érintett joghatóság nemzeti joga gátolja-e a lehívást vagy annak kielégítését, többek között a biztosító vagy viszontbiztosító tekintetében kezdeményezett szanálási, közigazgatási vagy fizetésképtelenségi eljárások esetén;
c)
azon megállapodások vagy körülmények részletei, amelyek romló pénzügyi helyzet, többek között a szavatolótőke-szükségletnek vagy a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelés esetén gátolhatják a lehívást vagy annak kielégítését.
A biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat a múltbeli lehívásokról, beleértve a következőket:
a)
az ugyanazon vagy hasonló partnerektől ugyanolyan vagy hasonló körülmények között eszközölt lehívásokkal vagy a tőlük esedékes tőkeelemek beszedésével kapcsolatos tapasztalat;
b)
az ugyanazon vagy hasonló partnerektől ugyanolyan vagy hasonló körülmények között eszközölt lehívásokkal vagy a tőlük esedékes tőkeelemek beszedésével kapcsolatos minden lényeges rendelkezésre álló piaci adat;
c)
a jövőbeli lehívások várt kimenetele tekintetében az a) és b) pontban leírt információ relevanciájára és megbízhatóságára vonatkozóan a biztosító vagy viszontbiztosító által végzett értékelés.
A biztosító vagy viszontbiztosító leírást ad az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 62. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározottak szerinti, azon jövőbeli változások azonosítására szolgáló folyamatokról, amelyek következtében csökkenhet az adott kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képessége. A leírás magában foglalja a következőket:
a)
hogyan szándékozik azonosítani a változásokat a következőkben:
i.
a megállapodás struktúrája vagy szerződéses feltételei, többek között a kiegészítő szavatolótőke-elem törlése vagy lejárata vagy a kiegészítő szavatolótőke-elem részleges vagy teljes felhasználása vagy lehívása;
ii.
az érintett partnerek státusa, többek között a partner nemteljesítése;
iii.
a kiegészítő szavatolótőke-elem beszedhetősége, többek között az ugyanazon partnerek által nyújtott más kiegészítő szavatolótőke-elemek lehívása;
b)
hogyan tervezi tájékoztatni a felügyeleti hatóságokat az azonosított változásokról, többek között milyen mechanizmusokat hozott létre annak megállapítására, hogy a változásról mikor kell értesíteni a biztosító vagy viszontbiztosító igazgatási, irányító vagy felügyelő testületét és a felügyeleti hatóságot.
A biztosító vagy viszontbiztosító dokumentált bizonyítékot nyújt be a kérelemhez kapcsolódó belső döntéshozatali eljárásáról.
5. cikk
A kérelem értékelése
A felügyeleti hatóság visszaigazolja a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének kézhezvételét.
A felügyeleti hatóság akkor tekinti hiánytalannak a kérelmet, ha a kérelem a 2., 3. és 4. cikkben meghatározott minden témára kiterjed.
A felügyeleti hatóság időben és legalább a kérelem kézhezvételének időpontjától számított 30 napon belül visszaigazolja, hogy a kérelem hiánytalannak minősül-e vagy sem.
A felügyeleti hatóság biztosítja, hogy az az időtartam, amelyen belül határoz a kérelemről, ésszerű legyen és ne haladja meg a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított három hónapot, kivéve, ha kivételes körülmények állnak fenn, amelyekről időben, írásban értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.
Kivételes körülmények fennállása esetén a felügyeleti hatóság nem vehet igénybe a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított hat hónapnál több időt a kérelemről való határozathozatalra.
Ha a felügyeleti hatóság hiánytalannak tekint egy kérelmet, az nem zárja ki, hogy az adott felügyeleti hatóság az értékelés elvégzéséhez szükséges kiegészítő információkat kérjen. A kérésben meg kell határozni a szükséges kiegészítő információkat és a kérés indokait. A felügyeleti hatóság ilyen információkérésének időpontja és az ilyen információk felügyeleti hatóság általi kézhezvételének időpontja között eltelt napok nem számítanak bele az ötödik és hatodik bekezdésben megállapított időtartamokba.
A biztosító vagy viszontbiztosító a kérelmének részleteiben bekövetkező valamennyi változásról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot.
Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének változásáról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot, ez az alábbiak kivételével új kérelemként kezelendő:
a)
a változás a felügyeleti hatóság kiegészítő információ iránti kéréséből ered; vagy
b)
a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelemre vonatkozó értékelését.
A biztosító vagy viszontbiztosító a határozathozatalt megelőzően bármikor visszavonhatja a kérelmet azáltal, hogy írásban értesíti a felügyeleti hatóságot. Ha a biztosító vagy viszontbiztosító ezt követően újra benyújtja a kérelmet vagy aktualizált kérelmet nyújt be, a felügyeleti hatóság ezt új kérelemként kezeli.
6. cikk
A kérelemről hozott határozat
Ha a felügyeleti hatóság határozatot hozott a kérelemről, erről haladéktalanul, írásban értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.
Ha a felügyeleti hatóság a biztosító vagy viszontbiztosító által kérelmezettnél alacsonyabb összeget hagy jóvá, vagy elutasítja a jóváhagyás iránti kérelmet, a határozatot indokolással kell ellátnia.
Ha a felügyeleti jóváhagyást azzal a feltétellel adták meg, hogy megkötik a szerződést, a biztosító vagy viszontbiztosító a jóváhagyás alapjául szolgáló feltételekkel haladéktalanul megköti a szerződést, és az aláírt szerződés másolatát benyújtja a felügyeleti hatóságnak.
A biztosító vagy viszontbiztosító nem tekintheti elfogadhatónak a kiegészítő szavatolótőke-elemet vagy a módszert, amíg meg nem kötötte a szerződést.
7. cikk
A jóváhagyott összeg módosítása vagy a módszer jóváhagyásának visszavonása
(1) Ha valamely kiegészítő szavatolótőke-elem már nem teljesíti azokat a feltételeket, amelyek alapján az összeget vagy a számítási módszert jóváhagyták, a felügyeleti hatóság a következő intézkedések valamelyikéről határoz:
a)
a kiegészítő szavatolótőke-elem összegének alacsonyabb összegre vagy nullára csökkentése;
b)
a számítási módszerre vonatkozó jóváhagyásának visszavonása.
(2) A felügyeleti hatóság, amint az (1) bekezdésnek megfelelően meghozta határozatát, erről indoklással együtt haladéktalanul értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.