РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 248/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 февруари 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 260/2012 по отношение на преминаването към общи за Съюза кредитни преводи и директни дебити
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Заедно с Регламент (ЕО) № 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3), Регламент (ЕС) № 260/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) представлява важен градивен елемент за завършването на единната зона за плащания в евро (SEPA), в която не следва да се прави разлика между презграничните и националните плащания в евро. Основната цел на Регламент (ЕС) № 260/2012 е преминаването от национални схеми за кредитни преводи и директни дебити към хармонизираните схеми на SEPA за кредитни преводи и директни дебити, чрез, inter alia, предоставяне на гражданите на Съюза на уникален международен номер на банкова сметка (IBAN), който може да бъде използван за всички кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA, деноминирани в евро.
(2)
С Регламент (ЕС) № 260/2012 бе предвидено преминаването към SEPA да бъде извършено до 1 февруари 2014 г., за да могат доставчиците и ползвателите на платежни услуги да разполагат с достатъчно време за приспособяване на процесите си към технически изисквания, следващи от преминаването към кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA.
(3)
След приемането на Регламент (ЕС) № 260/2012 Комисията и Европейската централна банка наблюдаваха отблизо напредъка на преминаването към SEPA. Бяха проведени няколко срещи с държавите членки, националните компетентни органи и участниците на пазара. Европейската централна банка редовно публикуваше доклади за напредъка по преминаването към SEPA въз основа на събираните от националните централни банки данни за плащанията. В тези доклади се посочва, че редица държави членки в еврозоната напредват стабилно, като процентът на преминаване към кредитните преводи в рамките на SEPA към настоящия момент е близо до 100 %. Повечето доставчици на платежни услуги посочиха, че вече отговарят на изискванията на SEPA. В няколко други държави членки обаче преминаването изостава в сравнение с очакванията. Такъв е случаят преди всичко при директните дебити в рамките на SEPA.
(4)
В заключенията си от 14 май 2013 г. Съветът по икономически и финансови въпроси отново подчерта значението на преминаването към SEPA. Беше отбелязано, че преминаването към SEPA все още далеч не е приключило, както и че ще са необходими незабавни усилия от страна на всички участници на пазара за навременното завършване на преминаването към SEPA. Приет бе план за действие, с който търговците, предприятията, МСП и публичните администрации бяха приканени бързо да предприемат необходимите конкретни вътрешни мерки за приспособяване на процесите си и за информиране на клиентите си за техните IBAN данни.
(5)
Въпреки значителните усилия, положени през последните месеци от Европейската централна банка, държавите членки, техните национални публични органи и участниците на пазара, последните статистически данни за преминаването показват, че общият процент в еврозоната на преминаване към SEPA при кредитните преводи е нараснал от 40 % през юни 2013 г. само до около 64 % през ноември 2013 г., а при директните дебити е достигнал само 26 %. Докато националната статистика показва добър напредък в няколко държави членки, значителен брой държави членки изостават съществено от очаквания темп на преминаване към SEPA. Поради това е много малко вероятно всички участници на пазара да са изпълнили изискванията на SEPA до 1 февруари 2014 г.
(6)
От 1 февруари 2014 г. в съответствие с правните си задължения банките и другите доставчици на платежни услуги трябва да отказват да обработват кредитни преводи или директни дебити, които не са в съответствие с изискванията на SEPA, въпреки че, както и понастоящем, съществува техническа възможност за обработване на тези плащания, като продължат да използват съществуващите традиционни платежни схеми успоредно с тези за кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA. Ако не се премине изцяло към кредитни преводи и директни дебити в рамките на SEPA, не може да се изключи вероятността за забавяния при тези плащания. Биха могли да бъдат засегнати всички ползватели на платежни услуги и особено МСП и потребителите.
(7)
От съществено значение е да се избегне ненужно разстройване на плащанията поради незавършило до 1 февруари 2014 г. преминаване към SEPA. На доставчиците на платежни услуги следва да се разреши да продължат за ограничено време да обработват платежни операции, извършвани чрез традиционните национални схеми, успоредно с кредитните преводи и директните дебити в рамките на SEPA - каквато е практиката им понастоящем. Следва да бъде въведен преходен период, който да позволи продължаването на такова успоредно обработване на плащанията в различни формати. Предвид настоящите данни за преминаването към SEPA и очакваните му темпове за подходящ се приема еднократен шестмесечен преходен период. Това допускане на традиционните несъответстващи на изискванията на SEPA системи следва да се разглежда като изключителна мярка и поради това следва да бъде запазено възможно най-кратко, тъй като всички ползи от интегриран пазар на плащанията могат да бъдат постигнати само при бързо и пълно преминаване към SEPA. Важно е и да се ограничат във времето разходите за доставчиците на платежни услуги от продължилото използване на традиционните платежни схеми успоредно със системата на SEPA. Доставчиците на платежни услуги, които вече изцяло са преминали към SEPA, биха могли да обмислят възможността през този преходен период да предоставят услуги по преобразуване на формата на все още непреминалите към новата система ползватели на платежни услуги. По време на преходния период държавите членки следва да се въздържат от налагане на санкции на доставчиците на платежни услуги, които обработват несъответстващи на изискванията на SEPA плащания, както и ползвателите на платежни услуги, които все още не са преминали към SEPA.
(8)
Няколко големи ползватели на инструменти за директен дебит вече посочиха, че планират преминаване към SEPA малко преди крайния срок. Всяко отлагане на тези планове за преминаване към SEPA би могло да доведе до временни затруднения при входящите плащания и паричните потоци и оттам - при касовите наличности на съответните дружества. Подобно забавено преминаване към SEPA в голям мащаб би могло да породи и други затруднения, особено при банките и търговците на софтуер, които могат да бъдат изправени пред определени ограничения в капацитета. Допълнителният срок за поетапно въвеждане на новата система ще даде възможност за по-постепенен подход. Участниците на пазара, които все още не са предприели необходимите мерки за приспособяване към изискванията на SEPA, се приканват да направят това възможно най-бързо. Участниците на пазара, които вече са започнали да приспособяват платежните си процеси, следва да приключат преминаването възможно най-бързо.
(9)
Предвид общата цел за постигане на съгласувано и интегрирано преминаване е уместно преходният период да се прилага както за кредитните преводи, така и за директни дебити в рамките на SEPA. Наличието на различни преходни периоди за кредитните преводи и директните дебити в рамките на SEPA би объркало потребителите, доставчиците на платежни услуги, МСП и останалите ползватели на платежни услуги.
(10)
От съображения за правна сигурност и за да се избегне евентуално прекъсване на прилагането на Регламент (ЕС) № 260/2012, е необходимо настоящият регламент да бъде приет като въпрос с неотложен характер и се прилага, с обратно действие, от 31 януари 2014 г.
(11)
С оглед на неотложния характер на въпроса, е необходимо да се допусне изключение от осемседмичния срок, посочен в член 4 от Протокол № 1 относно ролята на националните парламенти в Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз, Договора за функционирането на Европейския съюз и Договора за създаването на Европейската общност за атомна енергия.
(12)
Поради това Регламент (ЕС) № 260/2012 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 260/2012 се заменя със следното:
„1. Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2, до 1 август 2014 г. ДПУ могат да продължат да обработват платежни операции в евро във формати, различни от изискваните за кредитните преводи и директните дебити съобразно настоящия регламент.
Държавите членки прилагат предвидените в съответствие с член 11 правила за санкциите, приложими за нарушения на член 6, параграфи 1 и 2, от 2 август 2014 г.
Чрез дерогация от член 6, параграфи 1 и 2, държавите членки могат да разрешат на ДПУ до 1 февруари 2016 г. да предоставят на ППУ услуги по преобразуване за националните платежни операции, за да дадат възможност на ППУ, които са потребители, да продължат да използват BBAN вместо посочения в точка 1, буква а) от приложението идентификатор на платежна сметка, при условие че е осигурена оперативна съвместимост чрез техническо и надеждно преобразуване на BBAN на платеца и получателя в съответния идентификатор на платежна сметка, посочен в точка 1, буква а) от приложението. Когато е целесъобразно, преди извършване на плащането този идентификатор на платежна сметка се предоставя на ППУ, по чиято инициатива се извършва операцията. В такъв случай ДПУ не налагат на ППУ никакви такси или други възнаграждения, свързани пряко или косвено с тези услуги по преобразуване.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага, с обратно действие, от 31 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 26 февруари 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 248/2014/EU RENDELETE
(2014. február 26.)
a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) együtt fontos eleme az egységes eurófizetési térség (SEPA) létrehozásának, ahol a határokon átnyúló és a belföldi eurófizetési műveletek között nem tehető megkülönböztetés. A 260/2012/EU rendelet fő célja a nemzeti átutalási és beszedési modellekről a harmonizált SEPA-átutalási és -beszedési modellekre való átállás, többek között az uniós polgárok számára egyedi nemzetközi bankszámlaszám (IBAN) biztosítása révén, amely valamennyi, euróban denominált SEPA-átutalási és -beszedési művelethez használható.
(2)
A 260/2012/EU rendelet 2014. február 1-jét állapította meg határidőként a SEPA-ra való átállásra, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevők számára elegendő idő álljon rendelkezésre a SEPA-átutalásokra és -beszedésekre való átállás technikai követelményeihez való alkalmazkodáshoz.
(3)
A 260/2012/EU rendelet elfogadása óta a Bizottság és az Európai Központi Bank szorosan nyomon követte a SEPA-átállás terén elért eredményeket. Számos megbeszélésre került sor a tagállamokkal, a nemzeti hatóságokkal és a piaci szereplőkkel. Az Európai Központi Bank a nemzeti központi bankok által összegyűjtött fizetési adatok alapján rendszeresen jelentést tett a SEPA-átállás terén elért eredményekről. A jelentések szerint számos euróövezeti tagállam jó úton halad, mivel a SEPA-átutalások esetében az átállási arány jelenleg megközelíti a 100 %-ot. A pénzforgalmi szolgáltatók többsége arról számolt be, hogy már teljesíti a SEPA követelményeit. Vannak azonban olyan tagállamok is, amelyek esetében az átállási arány elmarad a várakozásoktól. Ez különösen jellemző a SEPA-beszedések esetében.
(4)
Az ECOFIN Tanács 2013. május 14-i következtetéseiben ismét hangsúlyozta a SEPA-átállás fontosságát. Megjegyezte, hogy a SEPA-átállás még közel sem zárult le és valamennyi piaci szereplő részéről sürgős intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az átállás időben megtörténjen. Cselekvési tervet fogadtak el, amelyben felkérték a kereskedőket, a vállalatokat, a kkv-kat és a közigazgatási szerveket, hogy haladéktalanul tegyék meg a szükséges konkrét belső lépéseket folyamataik kiigazítása érdekében, és tájékoztassák ügyfeleiket IBAN-számukról.
(5)
Az Európai Központi Bank, a tagállamok, a tagállamok nemzeti hatóságai és a piaci szereplők által az utóbbi hónapokban tett jelentős erőfeszítések ellenére az átállásra vonatkozó legújabb statisztikák szerint a teljes átállási arány az euróövezetben a SEPA-átutalások esetében a 2013. júniusi 40 %-ról 2013 novemberére csak körülbelül 64 %-ra emelkedett, míg a SEPA-beszedések esetében a teljes átállási arány csak 26 %-ot ért el. Bár a nemzeti adatok számos tagállamban komoly előrelépést mutatnak, a tagállamok egy jelentős része jócskán le van maradva a várt átállási arányokhoz képest. Ezért rendkívül valószínűtlen, hogy 2014. február 1-jéig valamennyi piaci szereplő meg fog felelni a SEPA-követelményeknek.
(6)
A bankoknak és más pénzforgalmi szolgáltatóknak 2014. február 1-jétől jogi kötelezettségeiknek megfelelően vissza kell utasítaniuk a SEPA-nak nem megfelelő átutalások, illetőleg beszedések feldolgozását, bár meglévő hagyományos modelljeik SEPA-átutalásokkal és -beszedésekkel párhuzamosan történő használatának folytatása révén technikailag fel tudnák dolgozni az említett fizetéseket, ahogy ez már jelenleg is gyakorlat. A SEPA-átutalásokra és -beszedésekre való teljes átállás hiányában ezért nem lehet kizárni, hogy e fizetések késedelmet szenvednek. Ez hatással lehet a pénzforgalmi szolgáltatások valamennyi igénybe vevőjére és különösen a kkv-kra és a fogyasztókra.
(7)
El kell kerülni az abból eredő szükségtelen fizetési zavarokat, hogy a SEPA-átállás 2014. február 1-jéig nem zárul le teljes körűen. Ezért a pénzforgalmi szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy - a jelenlegi gyakorlatnak megfelelően - korlátozott időtartamon keresztül folytassák a fizetési műveletek feldolgozását a SEPA-átutalási és -beszedési modelljeikkel párhuzamosan működő hagyományos modelljeik révén. E célból átmeneti időszakot kell bevezetni, amely lehetővé teszi a különböző formátumú fizetések fentiek szerinti párhuzamos feldolgozásának folytatását. Az átállásra vonatkozó jelenlegi adatokat és az átállás várt ütemét tekintve helyénvaló hat hónapos további egyszeri átmeneti időszakot bevezetni. A SEPA-nak nem megfelelő hagyományos rendszerek ilyen fenntartását rendkívüli intézkedésnek kell tekinteni, és ezért a lehető legrövidebb időtartamra kell korlátozni, mivel az integrált pénzforgalmi piac előnyeinek teljes körű elérése érdekében gyors és átfogó átállásra van szükség. Fontos továbbá korlátozni azt az időszakot is, amikor a pénzforgalmi szolgáltatókat a hagyományos fizetési modelleknek a SEPA-rendszerrel párhuzamosan történő további használatából eredő költségek terhelik. A SEPA-ra való teljes átállást végrehajtott pénzforgalmi szolgáltatók dönthetnek úgy, hogy az átmeneti időszakban konvertálási szolgáltatásokat nyújtanak a pénzforgalmi szolgáltatások azon igénybe vevői számára, amelyek még nem hajtották végre az átállást. Az átmeneti időszakban a tagállamoknak tartózkodniuk kell attól, hogy szankciókat alkalmazzanak azon pénzforgalmi szolgáltatókkal szemben, amelyek a követelményeknek nem megfelelő fizetéseket dolgoznak fel, és a pénzforgalmi szolgáltatások azon igénybe vevőivel szemben, amelyek még nem hajtották végre az átállást.
(8)
A beszedési eszközök számos nagy igénybe vevője már jelezte, hogy csak közvetlenül a végső határidő előtt hajtja végre az átállást. Az említett átállási projektek elhalasztása a bejövő fizetésekkel és készpénzforgalommal kapcsolatos átmeneti zavarokhoz vezethet, és így befolyásolhatja az érintett vállalatok likviditását is. A nagyarányú késői átállás is szűk keresztmetszeteket eredményezhet, különösen a bankok és szoftverforgalmazók szintjén, amelyek bizonyos kapacitási korlátokkal szembesülhetnek. Az új rendszer fokozatos bevezetéséhez biztosított további időtartam lehetővé teszi a fokozatosabb megközelítést. Azoknak a piaci szereplőknek, amelyek még nem kezdték meg a SEPA követelményeinek való megfeleléshez szükséges kiigazításokat, a lehető leghamarabb meg kell tenniük ezt. Azoknak a piaci szereplőknek, amelyek már megkezdték fizetési folyamataik kiigazítását, mindazonáltal a lehető leggyorsabban be kell fejezniük az átállást.
(9)
Az összehangolt és integrált átállás megvalósítására irányuló általános célra tekintettel helyénvaló, hogy az átmeneti időszak a SEPA-átutalásokra és -beszedésekre egyaránt vonatkozzon. A SEPA-átutalásokra és -beszedésekre vonatkozó eltérő átmeneti időszakok alkalmazása zavarokat okozna a fogyasztók, a pénzforgalmi szolgáltatók, a kkv-k, valamint a pénzforgalmi szolgáltatások egyéb igénybe vevői számára.
(10)
A jogbiztonság és a 260/2012/EU rendelet alkalmazása folyamatosságának biztosítása érdekében helyénvaló e rendelet sürgős hatálybaléptetése, és visszaható hatállyal, 2014. január 31-től történő alkalmazása.
(11)
Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól mentességet kell biztosítani.
(12)
A 260/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 260/2012/EU rendelet 16. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A PSZ-ek a 6. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérően 2014. augusztus 1-jéig folytathatják az eurófizetési műveleteknek az átutalásokra és beszedésekre vonatkozóan e rendeletben előírttól eltérő formátumban történő feldolgozását.
A tagállamok 2014. augusztus 2-tól alkalmazzák a 11. cikknek megfelelően meghatározott, a 6. cikk (1) és (2) bekezdésének megsértéséért kiszabható szankciókra vonatkozó szabályokat.
A tagállamok a 6. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérően 2016. február 1-jéig engedélyezhetik a PSZ-ek számára, hogy a belföldi fizetési műveletek vonatkozásában konvertálási szolgáltatásokat nyújtsanak a PIV-k részére, lehetővé téve a fogyasztóknak minősülő PIV-knek, hogy a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában említett fizetésiszámla-azonosító helyett továbbra is a BBAN-t használják, feltéve, hogy a fizető fél és a kedvezményezett BBAN-jának a melléklet (1) bekezdésének a) pontjában említett fizetésiszámla-azonosítóra való, technikai és biztonsági szempontból megfelelő konvertálása révén garantált a kölcsönös átjárhatóság. A kezdeményező PIV - adott esetben még a fizetés teljesítése előtt - megkapja a szóban forgó számlaazonosítót. Ilyen esetekben a PSZ-ek nem háríthatnak a PIV-kre sem további díjat, sem egyéb, e konvertálási szolgáltatásokhoz közvetlen vagy közvetett módon kapcsolódó költséget.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet visszaható hatállyal, 2014. január 31-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.