РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1286/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 ноември 2014 година
относно основните информационни документи за пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
На инвеститорите на дребно все по-често се предлага широк набор от пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП), когато те обмислят инвестиция. Някои от тези продукти предоставят специфични инвестиционни решения, пригодени към нуждите на инвеститорите на дребно, комбинирани са нерядко със застрахователно покритие или могат да бъдат сложни и трудни за разбиране. Съществуващите разкривания пред инвеститорите на дребно за такива ПИПДОЗИП са некоординирани и често не помагат на инвеститорите на дребно да сравнят различните продукти или да разберат техните характеристики. Вследствие на това инвеститорите на дребно често правят инвестиции без да са разбрали свързаните рискове и себестойност и понякога понасят непредвидени загуби.
(2)
Подобряването на прозрачността на ПИПДОЗИП, предлагани на инвеститорите на дребно, е важна мярка за защита на инвеститорите и предварително условие за възстановяване на доверието на инвеститорите на дребно във финансовия пазар, особено след финансовата криза. Първите стъпки в тази посока на ниво ЕС вече бяха предприети чрез разработването на режима за ключова информация за инвеститорите, установен с Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3).
(3)
Съществуването на различни правила относно ПИПДОЗИП, които се променят в зависимост от сектора, предлагащ ПИПДОЗИП, и различията в националната нормативна уредба в тази област създават неравнопоставени условия на конкуренция между различните продукти и канали за дистрибуция, като по този начин издигат допълнителни бариери пред вътрешния пазар на финансови услуги и продукти. Държавите членки вече са предприели разнопосочни и некоординирани действия във връзка с недостатъците на мерките за защита на инвеститорите и е вероятно този модел на развитие да продължи. Различните подходи към разкриванията във връзка с ПИПДОЗИП възпрепятстват установяването на равнопоставени условия между различните създатели на ПИПДОЗИП и лицата, които консултират относно тези продукти или продават тези продукти и по този начин нарушават конкуренцията и водят до различни равнища на защита на инвеститорите в рамките на Съюза. Такова разминаване представлява препятствие пред установяването и гладкото функциониране на вътрешния пазар.
(4)
За да се предотврати разминаването е необходимо да се установят единни правила за прозрачност на равнището на Съюза, които да се прилагат спрямо всички участници на пазара на ПИПДОЗИП и по този начин да засилят защитата на инвеститорите. Необходим е регламент, за да се гарантира установяването на единен стандарт за основни информационни документи по такъв начин, че да се хармонизират форматът и съдържанието на такива документи. Пряко приложимите разпоредби на един регламент следва да гарантират, че всички лица, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, са обект на единни изисквания по отношение на предоставянето на основния инвестиционен документ на инвеститорите на дребно. Настоящият регламент не засяга надзора над рекламните документи. Освен това той не засяга и мерките за намеса в продуктите, различни от мерките, свързани с основаващи се на застраховане инвестиционни продукти.
(5)
Подобряването на разкриванията във връзка с ПИПДОЗИП е от съществено значение за възстановяване на доверието на инвеститорите на дребно във финансовите пазари, но за тези продукти не по-малко важни са и ефективно регламентирани процеси на продажба. Регламентът допълва мерките относно разпространението, предвидени в Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4). Той също така допълва мерките относно разпространението на застрахователни продукти, предвидени в Директива 2002/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5).
(6)
Настоящият регламент следва да се прилага към всички продукти, независимо от формата или структурата им, които са създадени от сектора на финансовите услуги, за да предложат инвестиционни възможности на инвеститорите на дребно, когато платимата на инвеститора на дребно сума зависи от колебания във връзка с експозиция към референтните стойности или зависи от резултатите на един или повече активи, които не са пряко закупени от инвеститора на дребно. За целите на настоящия регламент тези продукти следва да са известни като ПИПДОЗИП и следва да включват, наред с другото, инвестиционни продукти като инвестиционни фондове, животозастрахователни полици с инвестиционен елемент, структурирани продукти и структурирани депозити. Финансовите инструменти, емитирани от схеми със специална цел, които отговарят на определението за ПИПДОЗИП, също следва да бъдат включени в обхвата на настоящия регламент. Инвестициите във всички тези продукти не са преки, т.е. постигнати при лично закупуване и държане на активи. Тези продукти са свързващо звено между инвеститора на дребно и пазарите посредством процес на пакетиране или опаковане заедно на активи, за да се създадат различни експозиции, да се предложат продукти с различни характеристики или да се постигне различна ценова структура в сравнение с прякото придобиване на активи. Подобно пакетиране може да позволи на инвеститорите на дребно да прилагат инвестиционни стратегии, които иначе биха били недостъпни или неприложими за тях, но може също така и да изисква предоставянето на допълнителна информация, по-специално за да направи възможно сравняването между различните начини на „пакетиране“ на инвестициите.
(7)
За да се гарантира, че настоящият регламент се прилага само към такива ПИПДОЗИП, застрахователните продукти, които не предлагат инвестиционни възможности, и депозитите с експозиция единствено към лихвени проценти следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. В случаите на животозастрахователни продукти терминът „капитал“ означава капитал, който се инвестира по искане на инвеститора на дребно. Освен това всякакви депозити или удостоверения, които представляват традиционни депозити, различни от структурираните депозити съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 43 от Директива 2014/65/ЕС, следва да се изключват от обхвата на настоящия регламент. Пряко държаните активи, като например акции на предприятия или държавни облигации, не са ПИПДОЗИП и поради това следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Инвестиционните фондове, насочени към институционални инвеститори, са изключени от обхвата на настоящия регламент, тъй като не се продават на инвеститори на дребно. Индивидуалните продукти и продуктите за професионално пенсионно осигуряване, чиято основна цел съгласно националното право е да осигурят на инвеститора доходи след пенсионирането, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент предвид техните особености и цели, докато други индивидуални продукти за натрупване на застрахователни суми или спестовни продукти, които предлагат възможности за инвестиции, следва да бъдат включени в неговия обхват.
(8)
Настоящият регламент не засяга правото на държавите членки да регулират предоставянето на основна информация относно продукти, които са извън обхвата на настоящия регламент. В съответствие с мандата си за защита на потребителите, предвиден в член 9 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6), на Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7) и на Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският надзорен орган (Европейският банков орган) („ЕБО“), Европейският надзорен орган (Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) („ЕОЗППО“) и Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създадени с посочените регламенти, („ЕНО“), следва да извършват мониторинг на продуктите, които са изключени от обхвата на настоящия регламент, и, когато е уместно, следва да издават насоки за справяне с всеки набелязан проблем. Тези насоки следва да се вземат предвид в прегледа, който ще се проведе четири години след влизането в сила на настоящия регламент, относно евентуалното разширяване на обхвата и премахването на някои изключвания.
(9)
За да се осигури яснота за отношенията между установените с настоящия регламент задължения и задълженията, установени с други законодателни актове, с които се изискват предоставянето на информация на инвеститорите, включително, но не само Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) и Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), е необходимо да се установи, че тези законодателни актове продължават да се прилагат в допълнение към настоящия регламент.
(10)
За да се гарантира системен и ефективен надзор върху спазването на изискванията на настоящия регламент, държавите членки следва да определят компетентните органи, отговарящи за този надзор. В много случаи вече са определени компетентни органи за надзора на други задължения на създателите на ПИПДОЗИП, търговците с ПИПДОЗИП или консултантите по ПИПДОЗИП, които произтичат от други разпоредби на националното право и правото на Съюза, вече са определени.
(11)
На компетентните органи следва да се предоставя, при поискване и включително предварително, цялата информация, необходима за потвърждаване на достоверността на съдържанието на основните информационни документи, за оценка на спазването на настоящия регламент и за гарантиране на защитата на клиентите и инвеститорите на финансовите пазари.
(12)
Създателите на ПИПДОЗИП, като например управителите на фондове, застрахователните предприятия, кредитните институции или инвестиционните дружества, следва да съставят основния информационен документ за ПИПДОЗИП, който създават, тъй като те най-добре познават продукта. Те следва да носят отговорност и за коректността на основния информационен документ. Основният информационен документ следва да се състави от създателя на ПИПДОЗИП преди продуктът да се пусне в продажба му на инвеститори на дребно. Ако продуктът обаче не се продава на инвеститори на дребно, не следва да има задължение да се съставя основен информационен документ за него, а ако за създателя на ПИПДОЗИП е неприложимо да съставя основния информационен документ, следва да е възможно тази задача да се възложи на други. Задълженията по настоящия регламент, които се съдържат в разпоредбите относно съставянето и правилата относно прегледа на основния информационен документ, следва да се отнасят само за създателя на ПИПДОЗИП и следва да продължат да се прилагат докато ПИПДОЗИП се търгуват на вторичните пазари. За да се гарантират широкото разпространение и наличността на основни информационни документи, настоящият регламент следва да предвижда публикуването им от страна на създателите на ПИПДОЗИП на техния уебсайт.
(13)
За да се удовлетворят потребностите на инвеститорите на дребно, е необходимо да се гарантира, че информацията за ПИПДОЗИП е точна, безпристрастна, ясна и не подвежда инвеститорите на дребно. Ето защо настоящият регламент следва да установи общи стандарти за съставянето на основния информационен документ, за да гарантира, че той е разбираем за инвеститорите на дребно. Предвид трудностите с разбирането на специализираната финансова терминология, пред които се изправят много инвеститори на дребно, следва да се обърне особено внимание на речника и стила на писане, които се използват в документа. Следва да се установят и правила за езика, на който ще бъде съставян основния информационен документ. Освен това, инвеститорите на дребно следва да могат да разбират основния информационен документ самостоятелно, без препратки към друга немаркетингова информация.
(14)
С цел да се отразят правилно инвестиционните политики и цели по отношение на продуктите в съответствие с настоящия регламент, в работата си по разработване на технически стандарти за съдържанието на основния информационен документ ЕНО следва да гарантират, че създателите на ПИПДОЗИП използват ясен и разбираем език, понятен за инвеститорите на дребно и че при описанието на начините за постигане на инвестиционните цели, включително описанието на използваните финансови инструменти, се избягва финансов жаргон и терминология, които не са непосредствено разбираеми за инвеститорите на дребно.
(15)
На инвеститорите на дребно следва да се предостави информацията, която им е необходима за вземане на информирано инвестиционно решение и за сравняване на различни ПИПДОЗИП, но ако информацията не е кратка и сбита, съществува опасност тя да не бъде използвана. Поради това в основния информационен документ следва да се съдържа само ключова информация, по-специално относно естеството и характеристиките на продукта, включително и възможността за загуба на капитал, себестойността и рисковия профил на продукта, както и съответната информация за резултатите и някои други специфични данни, които може да са необходими за разбиране характеристиките на отделните видове продукти.
(16)
На национално равнище вече се разработват калкулатори за инвестиционни продукти. Въпреки това, за да бъдат калкулаторите възможно най-много полезни за потребителите, в тях следва да се отчитат разходите и таксите, начислявани от отделните създатели на ПИПДОЗИП, наред с всякакви допълнителни разходи или такси, начислявани от посредници или други участници в инвестиционната верига, които все още не са били отчетени от създателите на ПИПДОЗИП. Комисията следва да докладва дали тези инструменти са на разположение онлайн във всяка държава членка и дали те предоставят възможност за надеждни и точни изчисления на съвкупните разходи и такси за всички продукти от обхвата на настоящия регламент.
(17)
Основният информационен документ следва да бъде съставен в стандартизиран формат, позволяващ на инвеститорите на дребно да сравняват различни ПИПДОЗИП, тъй като потребителското поведение и възможности са такива, че форматът, представянето и съдържанието на информацията трябва да бъдат внимателно пригодени, за да способстват максимално за разбирането и използването на информацията. За всеки документ следва да се използва същият порядък от елементи и заглавия за тях. Освен това подробностите относно данните, които трябва да се включат в основния информационен документ за различни ПИПДОЗИП, и представянето на тези данни следва да се хармонизират допълнително чрез регулаторни технически стандарти, които вземат предвид приключили и текущи проучвания на потребителското поведение, включително резултати от изпитвания на ефективността на различните начини на представяне на информацията пред потребителите. Освен това, някои ПИПДОЗИП предоставят на инвеститора на дребно избор между множество основни инвестиции, например вътрешни средства, държани от застрахователни предприятия. Тези продукти следва също да бъдат взети предвид при изготвянето на формата.
(18)
Тъй като някои от инвестиционните продукти от обхвата на настоящия регламент са сложни и може да не са лесно разбираеми за инвеститорите на дребно, основният информационен документ следва, когато е приложимо, да съдържа за инвеститора на дребно предупреждение относно разбирането. Даден продукт следва да се счита за сложен и за труден за разбиране по-специално ако с него се инвестира в основни активи, в които не се инвестира често от инвеститорите на дребно, ако използва набор от различни механизми за изчисляване на крайната възвръщаемост от инвестицията, като по този начин поражда по-голям риск от неправилно разбиране от страна на инвеститора на дребно или ако печалбата от инвестицията се влияе от предубеждения в поведението на инвеститорите на дребно, например чрез предлагането на „примамлив“ фиксиран процент, последван от много по-висок плаващ условен процент, или повтаряща се формула.
(19)
Все по-често наред с финансовата възвръщаемост на техните инвестиции инвеститорите на дребно преследват допълнителни цели, като социални или екологични резултати. Информацията за социалните или екологичните резултати, към които се стреми създателят на ПИПДОЗИП, обаче може да бъде трудна за сравняване или може да липсва. Поради това очакваното устойчиво развитие на финансовите инвестиции от екологична и социална гледна точка, както и прилагането на Регламент (ЕС) № 346/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), могат също да предоставят възможност тези въпроси да бъдат отразени по по-адекватен начин и допълнително развивани в правото на Съюза. Независимо от това не са установени ясни критерии и няма официално установена процедура за обективна проверка на такива социални или екологични критерии, както има в хранителния сектор. Ето защо е желателно при прегледа на настоящия регламент Комисията обстойно да вземе под внимание новостите, свързани със социални и екологосъобразни инвестиционни продукти, както и резултатите от прегледа на Регламент (ЕС) № 346/2013.
(20)
Основният информационен документ следва да се различава ясно и да бъде отделен от всички рекламни съобщения.
(21)
За да се осигури надеждността на данните в основния информационен документ, от създателите на ПИПДОЗИП следва да се изисква да поддържат актуалността на информацията в документа. За целта е необходимо да се установят подробни правила във връзка с условията и честотата на преразглеждане на информацията и измененията в основния информационен документ в регулаторни технически стандарти, които се приемат от Комисията.
(22)
Основните информационни документи са базата, на която инвеститорите на дребно вземат инвестиционни решения. Поради тази причина създателите на ПИПДОЗИП носят съществена отговорност пред инвеститорите на дребно да гарантират, че тези документи не са подвеждащи, неточни или несъвместими със съответните части от договорните документи на ПИПДОЗИП. Ето защо е важно да се гарантира, че инвеститорите на дребно разполагат с ефективно право на обезщетение. Следва също така да се гарантира, че всички инвеститори на дребно в Съюза имат еднакво право да искат обезщетение за претърпени вреди, причинени от неспазването на настоящия регламент. Следователно, правилата относно гражданската отговорност на създателите на ПИПДОЗИП следва да се хармонизират. Инвеститорите на дребно следва да могат да подведат под отговорност създателя на ПИПДОЗИП за нарушение на настоящия регламент в случай на претърпени вреди вследствие на това че са разчитали на основния информационен документ, който е несъвместим с преддоговорните или договорните документи, под контрола на създателя на ПИПДОЗИП, или е подвеждащ, или неточен.
(23)
Въпросите, засягащи гражданската отговорност на създателя на ПИПДОЗИП, които не са обхванати от настоящия регламент, следва да се уреждат от приложимото национално законодателство. Съдът, компетентен да се произнася по исков за гражданска отговорност, заведен от инвеститор на дребно, следва да бъде определен от съответните правила за международната компетентност.
(24)
Настоящият регламент не въвежда паспорт, който да позволява трансграничната продажба или пускане на пазара на ПИПДОЗИП на инвеститори на дребно, нито изменя съществуващи паспортни разпоредби за трансграничната продажба или пускане на пазара на ПИПДОЗИП, ако има такива. Настоящият регламент не изменя разпределянето на отговорностите между съществуващите компетентни органи съгласно съществуващите паспортни разпоредби. Следователно компетентните органи, определени от държавите членки за целите на настоящия регламент, следва да съответстват на органите, компетентни за пускането на пазара на ПИПДОЗИП съгласно съществуващ паспорта, ако има такъв. Компетентният орган на държавата членка, на чийто пазар се разпространява даден ПИПДОЗИП, следва да носи отговорността за надзора на пускането на пазара на този ПИПДОЗИП. Компетентният орган на държавата членка, на чийто пазар се разпространява даден продукт следва да има винаги правото да прекрати пазарното разпространение на даден ПИПДОЗИП в рамките на територията си в случай на неизпълнение по настоящия регламент.
(25)
Правомощията на ЕОЗППО и на съответните национални компетентни органи следва да бъдат допълнени с ясно формулиран механизъм за забраната или ограничението на пускането на пазара, разпространението и продажбата на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които пораждат сериозна загриженост по отношение на защитата на инвеститорите, нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система или на част от нея, както и с подходящи правомощия за намеса и координация за ЕОЗППО. Тези правомощия следва да отразяват и правомощията, предоставени на ЕОЦКП и ЕБО съгласно Регламент (ЕС) № 600/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12), за да се гарантира, че подобни механизми за интервенция могат да се прилагат за всички инвестиционни продукти, независимо от тяхната правна форма. Упражняването на тези правомощия от компетентните органи и в изключителни случаи от ЕОЗППО следва да бъде подчинено на необходимостта от спазване на определен брой специфични условия. Когато тези условия са изпълнени, компетентният орган или в изключителни случаи ЕОЗППО следва да могат да налагат забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара, разпространяван или продаван на инвеститори. Тези правомощия не предполагат каквото и да е изискване за въвеждане или прилагане на одобрение или лицензиране на продукта от компетентния орган или от ЕОЗППО и не освобождават създателя на основаващ се на застраховане инвестиционен продукт от задължението му да спазва всички съответни изисквания на настоящия регламент. Освен това тези правомощия следва да се използват единствено в обществен интерес и не следва да пораждат гражданска отговорност за компетентните органи.
(26)
За да могат инвеститорите на дребно да вземат информирано инвестиционно решение, от лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП следва да се изисква да предоставят основния информационен документ своевременно преди извършването на каквато и да било трансакция. Това изискване следва да се прилага независимо къде и как се извършва трансакцията. В случаите в които обаче трансакцията е осъществена чрез комуникация от разстояние, основният информационен документ може да бъде предоставен непосредствено след приключването на трансакцията, доколкото не е възможно основният информационен документ да бъде предоставен предварително и че инвеститорът на дребно е съгласен. Лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, включват посредниците и самите създатели, когато последните избират да консултират относно ПИПДОЗИП или да продават ПИПДОЗИП пряко на инвеститорите на дребно. Настоящият регламент не засяга прилагането на Директива 2000/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (13) и на Директива 2002/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(27)
За да се предостави на лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, известен избор по отношение на носителя, върху който основният инвестиционен документ се предоставя на инвеститорите на дребно, следва да се определят единни правила, които да позволят използването на електронни средства за комуникация, където е целесъобразно, вземайки предвид обстоятелствата на трансакцията. На инвеститора на дребно обаче следва да се предостави възможност да получи документа на хартия. В интерес на потребителския достъп до информация, основният информационен документ следва винаги да се предоставя безплатно.
(28)
За да се осигури доверието на инвеститорите на дребно в ПИПДОЗИП и във финансовите пазари като цяло, следва да се установят изисквания за подходящи вътрешни процедури, гарантиращи, че създателят на ПИПДОЗИП дава отговори по същество на жалби на инвеститорите на дребно.
(29)
Тъй като основните информационни документи за ПИПДОЗИП следва да се предоставят от образувания от различни сектори на финансовите пазари (банки, застраховане, ценни книжа и фондове), изключително важно е да се гарантира добро сътрудничество между различните органи, упражняващи надзор върху създателите на ПИПДОЗИП, лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, за да имат те общ подход в прилагането на настоящия регламент.
(30)
В съответствие със съобщението на Комисията от 8 декември 2010 г., озаглавено„По-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги“ и с цел да се гарантира изпълнението на изискванията на настоящия регламент, е важно държавите членки да предприемат необходимите стъпки, за да гарантират, че нарушенията на настоящия регламент се подлагат на съответните административни санкции и мерки. За да се гарантира възпиращият ефект на санкциите и да се укрепи защитата на инвеститорите чрез предупреждения към тях относно ПИПДОЗИП, продавани в нарушение на настоящия регламент, санкциите и мерките по правило следва да се оповестяват, освен при някои ясно определени обстоятелства.
(31)
Макар че държавите членки могат да определят правила за административни и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, от държавите членки не следва да се изисква да определят правила за административни санкции за нарушенията по настоящия регламент, които са обект на националното наказателно право. В съответствие с националното право държавите членки не са длъжни да налагат и административни, и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, но те следва да могат да направят това, ако националното право им позволява. Независимо от това запазването на наказателноправните вместо административни санкции за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент не следва да отслабва или по друг начин да засяга способността на компетентните органи да сътрудничат, получават достъп и и обменят своевременно информация с компетентните органи на други държави членки за целите на настоящия регламент, включително след сезиране на компетентните съдебни органи за съответните нарушения с оглед на наказателно преследване.
(32)
С цел да се изпълнят целите на настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на уточняването на подробностите за процедурите, използвани за установяване дали даден ПИПДОЗИП преследва специфични екологични или социални цели и условията за упражняване на правомощията за намеса на ЕОЗППО и на компетентните органи. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(33)
Комисията следва да приеме проекти за регулаторни технически стандарти, разработени от ЕНО, чрез Съвместния комитет, по отношение на представянето и съдържанието на основния информационен документ, стандартизирания формат на основния информационен документ, методиката, залегнала в основата на представянето на риска и възвръщаемостта и изчисляването на разходите, както и условията и минималната честота на преглед на информацията, която се съдържа в основния информационен документ и условията за изпълнението на изискването за предоставяне на основния информационен документ на инвеститорите на дребно в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Комисията следва да допълва техническата работа на ЕНО като провежда проучвания сред потребителите относно представянето на основния информационен документ по предложение на ЕНО.
(34)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15) урежда обработката на лични данни, извършвана в държавите членки в контекста на настоящия регламент под надзора на компетентните органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (16) урежда обработката на лични данни, извършвана от ЕНО в рамките на настоящия регламент и под надзора на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всяка обработка на лични данни, извършвана в рамките на настоящия регламент, като например обмен или прехвърляне на лични данни от компетентните органи, следва да бъде предприета в съответствие с Директива 95/46/ЕО и всеки обмен или прехвърляне на информация от ЕНО следва да бъде предприет в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
(35)
Макар предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) да съставляват инвестиционни продукти по смисъла на настоящия регламент, неотдавнашното установяване на изисквания за ключова информация за инвеститорите съгласно Директива 2009/65/ЕО означава, че ще бъде целесъобразно за такива ПКИПЦК да се установи преходен период от пет години след влизане в сила на настоящия регламент, през който те няма да бъдат обхванати от него. След изтичането на този преходен период, ако той не бъде удължен, ПКИПЦК следва да попаднат в обхвата на настоящия регламент. Този преходен период следва да се отнася и за управляващите дружества, инвестиционните дружества и лицата, които консултират относно или продават части от фондове, които не са ПКИПЦК, в случаите в които дадена държава членка прилага за такива фондове правила относно формата и съдържанието на основния информационен документ, както е предвидено в членове 78-81 от Директива 2009/65/ЕО.
(36)
На настоящия регламент следва да бъде направен преглед четири години след влизането му в сила, за да се отчетат промените на пазара, като например появата на нови видове ПИПДОЗИП, както и промените в други области на правото на Съюза и натрупаният от държавите членки опит. В прегледа следва да бъде направена и оценка на практическата приложимост, разходите и евентуалните ползи от въвеждането на етикет за социални и екологосъобразни инвестиции. Освен това в прегледа следва да се оцени дали въведените мерки са подобрили общото разбиране на инвеститорите на дребно за ПИПДОЗИП и сравнимостта на тези ПИПДОЗИП. При прегледа следва също да се прецени дали преходният период за ПКИПЦК или за някои предприятия, които не са ПКИПЦК, следва да бъде удължен, или да се разгледат други варианти за третирането на такива фондове. Освен това при прегледа следва да се оцени дали изключването на продукти от обхвата на настоящия регламент следва да се потвърди, с оглед на необходимостта от стабилните правила за защита на потребителите, включително сравнения между финансовите продукти. Като част от прегледа Комисията следва също да проведе пазарно проучване, за да установи дали на пазара съществуват онлайн калкулатори, които позволяват на инвеститорите на дребно да изчисляват съвкупните разходи и такси за ПИПДОЗИП, и дали тези инструменти са безплатни. Въз основа на този преглед Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от законодателни предложения.
(37)
Предвид текущата работа на ЕОЗППО по въпроса за разкриването на информация за личните пенсионни продукти и с оглед на особеностите на тези продукти, Комисията следва в рамките на четири години от влизането в сила на настоящия регламент да направи оценка дали да се запази изключването на пенсионните продукти, които съгласно националното право са признати като имащи основната цел да осигурят на инвеститора доходи след пенсиониране и които му дават правото на определени придобивки. При извършването на тази оценка Комисията следва да отчете дали настоящият регламент е най-подходящият законодателен механизъм за гарантиране на разкриването относно пенсионните продукти или биха били по-подходящи други механизми за разкриване.
(38)
За да се предостави на създателите на ПИПДОЗИП и на лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, достатъчно време за подготовка за практическото прилагане на изискванията на настоящия регламент, той следва да започне да се прилага две години след влизането му в сила.
(39)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално в Хартата за основните свободи на Европейския съюз.
(40)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно подобряване на защитата на инвеститорите на дребно и повишаване на тяхното доверие в ПИПДОЗИП, включително при трансграничната им продажба, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради обхвата на действието си може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(41)
Проведена беше консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001 и той предостави становище (17),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Настоящият регламент определя единни правила за формата и съдържанието на основния информационен документ, който трябва да се съставя от създателите на ПИПДОЗИП и за предоставянето на основния информационен документ на инвеститорите на дребно, с цел да се даде възможност на инвеститорите на дребно да разбират и сравняват основните характеристики и рискове на ПИПДОЗИП.
Член 2
1. Настоящият регламент се прилага за създателите на ПИПДОЗИП и лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП.
2. Настоящият регламент не се прилага за следните продукти:
а)
общозастрахователни продукти, както са изброени в приложение I към Директива 2009/138/ЕО;
б)
животозастрахователни договори, при които обезщетенията съгласно договора се изплащат само в случай на смърт или по отношение на неработоспособност поради нараняване, заболяване или недъг;
в)
депозити, различни от структурираните депозити по смисъла на член 4, параграф 1, точка 43 от Директива 2014/65/ЕС;
г)
ценни книжа, както е посочено в член 1, параграф 2, букви б)-ж), и) и й) от Директива 2003/71/ЕО;
д)
пенсионни продукти, които съгласно националното законодателство са признати като имащи основната цел да осигурят на инвеститора доходи след пенсиониране и които му дават правото на определени придобивки;
е)
официално признати схеми за професионално пенсионно осигуряване, които попадат в обхвата на Директива 2003/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) или Директива 2009/138/ЕО;
ж)
индивидуални пенсионни продукти, за които съгласно националното законодателство се изисква финансова вноска от работодателя и при които работодателят или работникът не може да избира пенсионния продукт или доставчик.
Член 3
1. Ако създателите на ПИПДОЗИП, попадащи в обхвата на настоящия регламент, се подчиняват и на разпоредбите на Директива 2003/71/ЕО, се прилагат както настоящият регламент, така и Директива 2003/71/ЕО.
2. Ако създателите на ПИПДОЗИП, попадащи в обхвата на настоящия регламент, се подчиняват и на разпоредбите на Директива 2009/138/ЕО, се прилагат както настоящият регламент, така и Директива 2009/138/ЕО.
Член 4
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„пакет с инвестиционни продукти на дребно“ или „ПИПД“ означава инвестиция, включително инструменти, издадени от схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск съгласно определението в член 13, точка 26 от Директива 2009/138/ЕО или предприятия със специална цел дейности по секюритизация съгласно определението в член 4, параграф 1, буква ан) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19), при която, независимо от правната форма на инвестицията, платимата на инвеститора на дребно сума подлежи на колебания поради експозиция към референтните стойности или към резултатите на един или повече активи, които не са пряко закупени от инвеститора на дребно;
2)
„основаващ се на застраховане инвестиционен продукт“ е застрахователен продукт, който предлага падеж или откупна стойност, които са изцяло или частично изложени, пряко или непряко, на колебанията на пазара;
3)
„пакет с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти“ или „ПИПДОЗИП“ означава продукт, който представлява едното или двете от следното:
а)
ПИПД;
б)
основаващ се на застраховане инвестиционен продукт;
4)
„създател на пакет с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти“ или „създател на ПИПДОЗИП“ означава:
а)
всяко образувание, което създава ПИПДОЗИП;
б)
всяко образувание, което внася промени във вече съществуващ ПИПДОЗИП, включително, но не само, изменяйки неговия профил на риска и профил на възвръщаемост или разходите, свързани с дадена инвестиция в ПИПДОЗИП;
5)
„лице, което продава ПИПДОЗИП“ означава лице, предлагащо или сключващо договор за ПИПДОЗИП с инвеститор на дребно;
6)
„инвеститор на дребно“ означава:
а)
непрофесионален клиент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 11 от Директива 2014/65/ЕС;
б)
клиент по смисъла на Директива 2002/92/ЕО в случаите, в които клиентът не е професионален клиент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 10 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„траен носител“ означава траен носител по смисъла на член 2, параграф 1, буква м) от Директива 2009/65/ЕО;
8)
„компетентни органи“ означава национални органи, определени от държава членка за упражняване на надзор на спазването на изискванията, които настоящият регламент налага на създателите на ПИПДОЗИП и на лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП.
ГЛАВА II
ОСНОВЕН ИНФОРМАЦИОНЕН ДОКУМЕНТ
РАЗДЕЛ I
Съставяне на основния информационен документ
Член 5
1. Преди даден ПИПДОЗИП да се предостави на инвеститорите на дребно, създателят на ПИПДОЗИП съставя за този продукт основен информационен документ в съответствие с изискванията в настоящия регламент и публикува документа на своя уебсайт.
2. Всяка държава членка може да изисква предварително уведомление за основния информационен документ от страна на създателя на ПИПДОЗИП или продавача на ПИПДОЗИП пред компетентния орган за ПИПДОЗИП, които се разпространяват на пазара на тази държава членка.
РАЗДЕЛ II
Форма и съдържание на основния информационен документ
Член 6
1. Информацията в основния информационен документ представлява преддоговорна информация. Тя е точна, безпристрастна, ясна и неподвеждаща. Тя предоставя основна информация и е в съответствие с всички обвързващи договорни документи, със съответните части на офертните документи и с реда и условията на ПИПДОЗИП.
2. Основният информационен документ е самостоятелен документ, ясно разграничен от рекламните материали. Той не съдържа препратки към рекламен материал. Той може да съдържа препратки към други документи, в т.ч. проспект, когато това е приложимо и само когато препратката е свързана с информацията, която трябва да бъде включена в основния информационен документ съгласно настоящия регламент.
3. Чрез дерогация от параграф 2, когато ПИПДОЗИП предлага на инвеститора на дребно набор от възможности за инвестиции, такъв че цялата информация, изисквана съгласно член 8, параграф 3, по отношение на всяка базисна възможност за инвестиции не може да бъде предоставена в един-единствен, кратък и самостоятелен документ, основният информационен документ съдържа поне общо описание на базисните възможности за инвестиции и посочва къде и как може да бъде намерена документация с по-подробна преддоговорна информация, свързана с инвестиционните продукти, залегнали в основата на базисните възможности за инвестиции.
4. Основният информационен документ се съставя като кратък документ, написан сбито на най-много три печатни страници формат А4, който улеснява сравняването. Документът е:
a)
представен и структуриран в лесен за четене вид, като се използва четлив шрифт;
б)
съсредоточен върху основната информация, от която се нуждаят инвеститорите на дребно;
в)
ясно изразен и написан на език и по начин, който съобщава и улеснява разбирането на информацията, по-специално, с формулировка, която е ясна, точна и разбираема.
5. Когато се използват различни цветове, те не трябва да водят до намаляване на разбираемостта на информацията, ако основният информационен документ бъде отпечатан или фотокопиран в черно-бяло.
6. Ако в основния информационен документ се използват търговската марка или логото на създателя на ПИПДОЗИП или групата, към която той принадлежи, тези знаци не откъсват вниманието на инвеститора от информацията в документа и не закриват текста.
Член 7
1. Основният информационен документ е написан на официалните езици или на един от официалните езици, използвани в тази част на държавата членка, в която се разпространява ПИПДОЗИП, или на друг език, приет от компетентните органи на тази държава членка, като когато е написан на различен език, той се превежда на един от тези езици.
Преводът отразява достоверно и точно съдържанието на оригиналния основен информационен документ.
2. Ако даден ПИПДОЗИП се популяризира в държава членка посредством рекламни документи, написани на един или повече официални езици на тази държава членка, основният информационен документ трябва да е написан поне на съответните официални езици.
Член 8
1. Заглавието „Основен информационен документ“ се поставя на видно място в началото на първата страница на основния информационен документ.
Основният информационен документ се представя в последователността, описана в параграфи 2 и 3.
2. Непосредствено под заглавието на основния информационен документ се намира пояснителен текст. Той гласи:
„Настоящият документ Ви представя основната информация за този инвестиционен продукт. Това не е рекламен материал. Информацията се изисква от закона, за да Ви помогне да разберете естеството, рисковете, разходите, потенциалните печалби и загуби от този продукт и да Ви подпомогне да го сравните с други продукти.“.
3. Основният информационен документ съдържа следната информация:
а)
в началото на документа, наименованието на ПИПДОЗИП, самоличността и данните за връзка на създателя на ПИПДОЗИП, информация относно компетентния орган по отношение на създателя на ПИПДОЗИП и датата на документа;
б)
където е приложимо, предупреждение относно разбирането, което гласи: „Предстои да закупите продукт, който не е прост и може да бъде труден за разбиране.“;
в)
в раздел, озаглавен „Какъв е този продукт?“, естеството и основните характеристики на ПИПДОЗИП, включително:
i)
видът ПИПДОЗИП;
ii)
неговите цели и средствата за постигането им, по-специално дали целите се постигат чрез пряка или чрез непряка експозиция към базисните инвестиционни активи, в т.ч. описание на базисните инструменти, или референтните стойности, в т.ч. посочване на пазарите, в които инвестира ПИПДОЗИП, в т.ч., където е приложимо, специфични екологични или социални цели, към които е насочен продуктът, както и начина за определяне на възвръщаемостта;
iii)
описание на вида потребители на дребно, за които е предназначено пускането на пазара на ПИПДОЗИП, по-специално във връзка със способността за понасяне на инвестиционни загуби и с инвестиционния хоризонт;
iv)
ако ПИПДОЗИП предлага застрахователни премии - подробна информация за тези застрахователни премии, в т.ч. обстоятелствата, при които те биха били задействани;
v)
срокът на ПИПДОЗИП, ако е известен;
г)
в раздел, озаглавен „Какви са рисковете и каква възвръщаемост бих могъл(могла) да получа?“, кратко описание на профила на риска и възвръщаемостта, включващо следните елементи:
i)
обобщаващ показател за риска, допълнен с текстово обяснение на този показател, основните му ограничения и текстово обяснение на рисковете, които имат съществено значение за ПИПДОЗИП и които не са обхванати адекватно от обобщаващия показател за риска;
ii)
възможната максимална загуба на инвестирания капитал, включително информация за следното:
-
дали инвеститорът на дребно може да загуби целия инвестиран капитал, или
-
дали инвеститорът на дребно рискува да поеме допълнителни финансови ангажименти или задължения, в т.ч. непредвидени задължения в допълнение към инвестирания в ПИПДОЗИП капитал; и
-
когато е приложимо, дали ПИПДОЗИП включва капиталова защита срещу пазарен риск и подробна информация за нейния обхват и ограничения, по-специално във връзка с момента на прилагането ѝ;
iii)
подходящи сценарии за резултатите и предположенията, направени за изготвянето им;
iv)
когато е приложимо, информация относно условията за възвръщаемостта за инвеститорите на дребно или относно заложената горна граница на рентабилността;
v)
заявление, че данъчното законодателство на държавата членка по местоживеене на инвеститора на дребно може да повлияе върху действително изплащаните суми;
д)
в раздел, озаглавен „Какво става, ако [наименование на създателя на ПИПДОЗИП] не е в състояние да изплати дължимата сума?“, кратко описание на това дали свързаната загуба се покрива от схема за обезщетение на инвеститора или гаранционна схема и, ако е така, коя е схемата, наименование на гаранта и кои рискове са покрити от схемата и кои - не;
е)
в раздел, озаглавен „Какви са разходите?“, разходите, свързани с инвестирането в този ПИПДОЗИП, включващи преките и непреките разходи, които инвеститорът на дребно поема, в т.ч. еднократните и периодичните разходи, представени чрез обобщаващи показатели за тези разходи, а за целите на съпоставимостта - общите сумарни разходи в парично и процентно изражение, за да се покаже съвкупното влияние на общите разходи върху инвестицията;
Основният информационен документ включва ясно пояснение, че консултантите, дистрибуторите или всяко друго лице, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, ще предоставят информация, подробно излагаща всички разходи за дистрибуция, които не са включени в посочените по-горе разходи, така че инвеститорът на дребно да има възможност да разбере съвкупното влияние, което тези сумарни разходи оказват върху възвръщаемостта на инвестицията;
ж)
в раздел, озаглавен „Колко дълго следва да държа парите си и мога ли да ги изтегля по-рано?“:
i)
когато е приложимо, дали за ПИПДОЗИП има преходен период или срок за отказ;
ii)
указание за препоръчителния и, когато е приложимо, изисквания минимален срок за държане;
iii)
способността за освобождаване от инвестициите преди падежа и условията за това, в т.ч. всички приложими такси и санкции, като се вземат предвид профилът на риска и на възвръщаемостта на ПИПДОЗИП и пазарното развитие, към което е насочен продуктът;
iv)
информация за евентуалните последици от осребряване преди края на срока или препоръчителния период за държане, например. загуба на капиталова защита или допълнителни непредвидени такси;
з)
в раздел, озаглавен „Как мога да подам жалба?“, информация относно начина, по който даден инвеститор на дребно може да подаде жалба относно продукта или поведението на създателя на ПИПДОЗИП или лицето, което консултира относно продукта или го продава, и относно лицето, до което да се адресира жалбата;
и)
в раздел, озаглавен „Друга имаща отношение информация“, кратко указание на всякакви допълнителни информационни документи, които да бъдат предоставени на инвеститора на дребно на преддоговорния и/или следдоговорния етап, с изключение на каквито и да било рекламни материали.
4. На Комисията се предоставят правомощия за приемане на делегирани актове в съответствие с член 30, в които се уточняват подробностите за процедурите, използвани, за да се установи дали даден ПИПДОЗИП преследва специфични екологични или социални цели.
5. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет на Европейските надзорни органи („Съвместния комитет“) проекти за регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
a)
подробностите за представянето и съдържанието за всеки от елементите на информацията, посочени в параграф 3;
б)
методиката, залегнала в основата на представянето на риска и възвръщаемостта, както е посочено в параграф 3, буква г), подточки i) и iii); и
в)
методиката за изчисляване на разходите, в т.ч. спецификацията на обобщаващите показатели, както е посочено в параграф 3, буква е).
При разработването на проекти за регулаторни технически стандарти ЕНО вземат предвид различните видове ПИПДОЗИП, разликите помежду им, способностите на инвеститорите на дребно, както и характеристиките на ПИПДОЗИП, така че да позволят на инвеститорите на дребно да избират от различни базисни инвестиции или други възможности, предлагани от продукта, в т.ч. когато този избор може да бъде направен в различни моменти или променен в бъдеще.
ЕНО представят тези проекти за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 март 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 9
Рекламните съобщения, които съдържат специфична информация, свързана с ПИПДОЗИП, не включват никакви твърдения, които противоречат на информацията в основния информационен документ или намаляват неговото значение. Рекламните съобщения посочват, че е на разположение основен информационен документ, и предоставят информация как и откъде може да бъде получен, в т.ч. уебсайта на създателя на ПИПДОЗИП.
Член 10
1. Създателят на ПИПДОЗИП преразглежда редовно информацията, съдържаща се в основния информационен документ, и внася изменения в документа, ако прегледът показва, че такива са необходими. Преразгледаният вариант на документа се предоставя своевременно на разположение.
2. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет, проекти за регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
а)
условията за преразглеждане на съдържащата се в основния информационен документ информация;
б)
условията, при които основният информационен документ трябва да бъде преразгледан;
в)
специфичните условия, при които съдържащата се в основния информационен документ информация трябва да бъде преразгледана или този документ трябва да бъде изменен, когато става дума за спорадично предлагани на инвеститорите на дребно ПИПДОЗИП;
г)
обстоятелствата, при които инвеститорите на дребно трябва да бъдат информирани за преразгледания основен информационен документ за закупен от тях ПИПДОЗИП, както и средствата, чрез които инвеститорите на дребно трябва да бъдат информирани.
ЕНО представят проекта за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, съгласно процедурата, посочена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 11
1. За създателя на ПИПДОЗИП не може да възникне гражданска отговорност само въз основа на основния информационен документ, включително негов превод, освен ако той е подвеждащ, неточен или не съответства на имащите отношение части от правно обвързващи преддоговорни и договорни документи или на изискванията, предвидени в член 8.
2. Инвеститор на дребно, който докаже загуба, произтичаща от това, че е разчитал на основния информационен документ при посочените в параграф 1 обстоятелства, когато е направил инвестиция в ПИПДОЗИП, за който е създаден този основен информационен документ, може да предяви срещу създателя на ПИПДОЗИП иск за обезщетение за вреди в съответствие с националното право.
3. Елементи като „загуба“ или „вреди“, посочени в параграф 2 от настоящия член, но за които не е дадено определение, се тълкуват и прилагат в съответствие с приложимото национално право, съгласно определеното от имащите отношение правила на частното международно право.
4. Настоящият член не изключва допълнителни искове, свързани с гражданска отговорност, в съответствие с националното право.
5. Задълженията по настоящия член не може да се ограничават или отменят от договорни клаузи.
Член 12
Когато основният информационен документ се отнася до застрахователен договор, застрахователното дружество има задължения по настоящия регламент само към държателя на полицата, а не към бенефициера по застрахователния договор.
РАЗДЕЛ III
Предоставяне на основния инвестиционен документ
Член 13
1. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя на инвеститорите на дребно основния информационен документ своевременно преди тези инвеститори на дребно да бъдат обвързани от договор или оферта, свързана с този ПИПДОЗИП.
2. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, може да изпълни изискванията по параграф 1, като предостави основния информационен документ на лице, което е писмено упълномощено да взема инвестиционни решения от името на инвеститор на дребно по отношение на трансакции, сключени в границите на същото писмено пълномощно.
3. Чрез дерогация от параграф 1 и при спазване на член 3, параграф 1, член 3, параграф 3, буква а) и член 6 от Директива 2002/65/ЕО, лице, което продава ПИПДОЗИП, може да предостави на инвеститора на дребно основния информационен документ непосредствено след осъществяването на трансакцията при спазване на всички посочени по-долу условия:
a)
инвеститорът на дребно избира, по собствена инициатива, да се свърже с продавача на ПИПДОЗИП и да осъществи трансакцията посредством комуникация от разстояние;
б)
предоставянето на основния информационен документ в съответствие с параграф 1 от настоящия член е невъзможно;
в)
лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, е информирало инвеститора на дребно за факта, че предоставянето на основния информационен документ не е възможно и ясно е заявило, че инвеститорът на дребно може да забави трансакцията, за да получи и прочете основния информационен документ преди осъществяването на трансакцията;
г)
инвеститорът на дребно се съгласява да получи основния информационен документ непосредствено след осъществяване на трансакцията, вместо трансакцията да бъде забавяна, за да бъде получен документът предварително.
4. Когато се извършват последователни трансакции, засягащи един и същ ПИПДОЗИП, от името на инвеститор на дребно, съгласно инструкции, дадени от инвеститора на дребно на лицето, което продава ПИПДОЗИП, преди първата трансакция, задължението за предоставяне на основен информационен документ съгласно параграф 1 е в сила само за първата трансакция и за първата трансакция след като основният информационен документ е бил изменен в съответствие с член 10.
5. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет, проекти за регулаторни технически стандарти, в които се определят условията за изпълнение на изискването за предоставяне на основния информационен документ, както е посочено в параграф 1.
ЕНО представят проекта за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, съгласно процедурата, посочена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
1. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя безплатно основния информационен документ на инвеститорите на дребно.
2. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя основния информационен документ на инвеститора на дребно на един от следните носители:
a)
на хартиен носител, което следва да бъде правилото, когато ПИПДОЗИП се предлагат пряко, освен ако инвеститорът на дребно поиска друго;
б)
на траен носител, различен от хартия, когато са изпълнени условията на параграф 4; или
в)
посредством уебсайт, когато са изпълнени условията на параграф 5.
3. Когато основният информационен документ се предоставя на траен носител, различен от хартия или посредством уеб сайт, при поискване на инвеститора на дребно безплатно се предоставя хартиен екземпляр. Инвеститорите на дребно се уведомяват за правото си да изискат безплатен хартиен екземпляр.
4. Основният информационен документ може да се предостави на траен носител, различен от хартия, ако са изпълнени следните условия:
а)
използването на трайния носител е подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно; и
б)
на инвеститора на дребно е бил даден избор между информация на хартия и на друг траен носител и той е избрал последния по начин, който може да бъде доказан.
5. Основният информационен документ може да се предостави посредством уеб сайт, който не отговаря на определението за траен носител, ако са изпълнени всички от посочените по-долу условия:
а)
предоставянето на основния информационен документ посредством уебсайт е подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно;
б)
на инвеститора на дребно е бил даден избор между информация, предоставена на хартия и посредством уебсайт и той е избрал последната по начин, който може да бъде доказан;
в)
инвеститорът на дребно е бил уведомен по електронен път или в писмен вид относно адреса на уебсайта и мястото на уебсайта, където може да бъде получен достъп до основния информационен документ;
г)
основният информационен документ остава достъпен на уебсайт, може да бъде изтеглен и съхранен на траен носител, за период от време, за който инвеститорът на дребно може да има нужда от справки с него.
Когато основният информационен документ е бил изменен съгласно член 10, при поискване от страна на инвеститора на дребно се предоставят и предходните версии.
6. За целите на параграфи 4 и 5 предоставянето на информация на траен носител, различен от хартия, или посредством уебсайт се смята за подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно, ако има доказателства, че инвеститорът на дребно има редовен достъп до интернет. За такова доказателство се счита предоставянето на адрес за електронна поща от страна на инвеститора на дребно за целите на тези делови отношения.
ГЛАВА III
МОНИТОРИНГ НА ПАЗАРА И ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА ВЪВ ВРЪЗКА С ОПРЕДЕЛЕНИ ПРОДУКТИ
Член 15
1. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 ЕОЗППО извършва мониторинг на пазара на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
2. Компетентните органи наблюдават пазара на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които са пуснати на пазара, разпространяват се или се продават във или от съответната държава членка.
Член 16
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3 от настоящия член, са изпълнени, ЕОЗППО може временно да забрани или да ограничи в Съюза:
a)
пускането на пазара, разпространението или продажбата на някои основаващи се на застраховане инвестиционни продукти или на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти с някои конкретни характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика на застрахователно или презастрахователно дружество.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕОЗППО.
2. ЕОЗППО взема решение по параграф 1 само ако са изпълнени всички посочени по-долу условия:
a)
целта на предложеното действие е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които вече са приложими към съответния основаващ се на застраховане инвестиционен продукт или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването й.
Когато са изпълнени условията по първа алинея, ЕОЗППО може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара или продаден на инвеститори.
3. Когато предприема действие в съответствие с настоящия член, ЕОЗППО гарантира, че то:
a)
не произвежда отрицателен ефект върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, който да е непропорционален спрямо ползите от действието; или
б)
не създава риск от регулаторен арбитраж.
Когато компетентен орган или компетентни органи са предприели мярка по член 17, ЕОЗППО може да предприеме всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да дава становището по член 18.
4. Преди да реши да предприеме действие по настоящия член, ЕОЗППО уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕОЗППО публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват подробностите за забраната или ограничението и се посочва дата след публикуването на известието, на която мерките ще породят действие. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след като мерките са породили действие.
6. ЕОЗППО преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, на подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява.
7. Действие, прието от ЕОЗППО по настоящия член, има върховенство над всяко действие, предприето по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 30 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕОЗППО, за да определи кога са налице посочените в параграф 2, първа алинея, буква а) значителни опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
a)
степента на сложност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт и връзката с вида инвеститори, на които той се предлага и продава;
б)
размера или условната стойност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт;
в)
степента на новаторство на даден основаващ се на застраховане инвестиционен продукт, дейност или практика; и
г)
ливъриджа, който даден продукт или практика предоставят.
Член 17
1. Компетентен орган може да забрани или да ограничи следното в своята държава членка или от нейната територия:
a)
пускането на пазара, разпространението или продажбата на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти или на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти с някои конкретни характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика на застрахователно или презастрахователно предприятие.
2. Компетентен орган може да предприеме действието, посочено в параграф 1, ако има основателни причини да счита, че:
a)
основаващ се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика поражда значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или представлява заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система или на част от нея най-малко в една държава членка;
б)
съществуващите регулаторни изисквания в правото на Съюза, приложими за основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика, не отстраняват в достатъчна степен рисковете, посочени в буква а), и проблемът няма да бъде решен по-успешно чрез подобряването на надзора или изпълнението на съществуващите изисквания;
в)
действието е пропорционално, като се има предвид естеството на установените рискове, нивото на опитност на съответните инвеститори или участници на пазара и вероятното влияние на действието върху инвеститорите и участниците на пазара, които могат да притежават, да използват или да се възползват от основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика;
г)
компетентният орган надлежно се е консултирал с компетентните органи в други държави членки, които могат да бъдат засегнати в значителна степен от действието; и
д)
действието не произвежда дискриминационен ефект върху услугите или дейностите, предоставяни от територията на друга държава членка.
Когато са изпълнени условията по първа алинея, компетентният орган може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара или продаден на инвеститори. Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да е предмет на изключения, определени от компетентния орган.
3. Компетентният орган не налага забрана или ограничение по настоящия член, освен ако не по-малко от един месец преди предвидената дата на влизане в сила на мярката той е уведомил в писмен вид или в друг вид, съгласуван между органите, всички други заинтересовани компетентни органи и ЕОЗППО за подробностите на:
a)
основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика, към които се отнася предложеното действие;
б)
точното естество на предложените забрана или ограничение и предвидената дата на влизането им сила; и
в)
доказателствата, въз основа на които е взел своето решение и които свидетелстват, че всички условия по параграф 2 са изпълнени.
4. В изключителни случаи, когато компетентният орган счете за необходимо да предприеме спешни действия по настоящия член, за да предотврати вреда, произтичаща от основаващите се на застраховане инвестиционни продукти, дейностите или практиките, посочени в параграф 1, компетентният орган може да предприеме временно действие с писмено уведомление, изпратено не по-малко от 24 часа преди предвиденото влизане в сила на мярката до всички други компетентни органи и ЕОЗППО, при условие че всички критерии по настоящия член са изпълнени и че освен това е ясно установено, че с едномесечния срок за уведомяване конкретното опасение или заплаха не биха били преодолени адекватно. Компетентният орган не предприема временно действие за период, надхвърлящ три месеца.
5. Компетентният орган публикува на своя уебсайт известие за всяко решение за налагане на забрана или ограничение, посочени в параграф 1. В известието се уточняват подробностите за забраната или ограничението и се посочва дата след публикуването на известието, на която мерките ще влязат в сила, както и доказателствата за това, че всички условия по параграф 2 са изпълнени. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след публикуването на известието.
6. Компетентният орган отменя забраната или ограничението, ако условията в параграф 2 вече не са приложими.
7. В съответствие с член 30 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от компетентните органи, за да се определи кога са налице значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплахи за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на финансовата система най-малко в една държава членка, както е посочено в параграф 2, първа алинея, буква а).
Тези критерии и фактори включват:
a)
степента на сложност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт и връзката с вида инвеститори, на които той се предлага и продава;
б)
степента на новаторство на даден основаващ се на застраховане инвестиционен продукт, дейност или практика;
в)
ливъриджа, който даден продукт или практика предоставят;
г)
по отношение на правилното функциониране и целостта на финансовите пазари - размера или условната стойност на основаващ се на застраховане инвестиционен продукт.
Член 18
1. ЕОЗППО играе ролята на посредник и координатор по отношение на действия, предприети от компетентните органи съгласно член 17. По-специално ЕОЗППО гарантира, че действията, предприети от компетентния орган, са основателни и пропорционални и че, когато е уместно, компетентните органи възприемат последователен подход.
2. След като получи уведомление по член 17 относно действия, които трябва да бъдат наложени по силата на този член, ЕОЗППО приема становище по въпроса дали забраната или ограничението са основателни и пропорционални. Ако ЕОЗППО счита, че приемането на мярка от други компетентни органи е необходимо, за да бъде отстранен рискът, той го заявява в становището. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЗППО.
3. Когато компетентен орган планира да предприеме, предприема или отказва да предприеме действия, което е в противоречие със становище на ЕОЗППО, прието съгласно параграф 2, той незабавно публикува на своя уебсайт известие, в което подробно излага причините за това свое решение.
ГЛАВА IV
ЖАЛБИ, ОБЕЗЩЕТЕНИЯ, СЪТРУДНИЧЕСТВО И НАДЗОР
Член 19
Създателят на ПИПДОЗИП и лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, установяват подходящи процедури и договорености, които гарантират, че:
a)
инвеститорите на дребно разполагат с ефективни средства за подаване на жалба срещу създателя на ПИПДОЗИП;
б)
инвеститорите на дребно, подали жалба във връзка с основния информационен документ, получават своевременен и подходящ отговор по същество; и
в)
инвеститорите на дребно разполагат също с ефективни процедури по обезщетяване в случай на трансгранични спорове, по-специално когато създателят на ПИПДОЗИП се намира в друга държава членка или в трета държава.
Член 20
1. За целите на прилагането на настоящия регламент компетентните органи си сътрудничат помежду си, като без неоправдано забавяне взаимно си предоставят информация, която е необходима за целите на изпълнението на техните задължения по настоящия регламент и за упражняване на техните правомощия.
2. Компетентните органи разполагат, в съответствие с националното право, с всички правомощия за осъществяването на надзор и разследвания, необходими за упражняването на функциите им съгласно настоящия регламент.
Член 21
1. Държавите членки прилагат Директива 95/46/ЕО към обработването на лични данни, извършвано в съответната държава членка съгласно настоящия регламент.
2. Регламент (ЕО) № 45/2001 се прилага към обработването на лични данни, извършвано от ЕНО.
ГЛАВА V
АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ И ДРУГИ МЕРКИ
Член 22
1. Без да се засягат надзорните правомощия на компетентните органи и правото на държавите членки да предвиждат и налагат наказателноправни санкции, държавите членки определят правила за установяване на подходящи административни санкции и мерки, приложими при нарушение на настоящия регламент, и предприемат всички необходими действия за прилагането им. Санкциите и мерките са ефективни и пропорционални и имат възпиращ ефект.
Държавите членки могат да решат да не установяват правила за административни санкции, както е посочено в първата алинея, за нарушения, които подлежат на наказателноправни санкции съгласно националното им право.
До 31 декември 2016 г. държавите членки съобщават на Комисията и на Съвместния комитет правилата, посочени в първа алинея. Те уведомяват незабавно Комисията и Съвместния комитет за всички изменения на тези правила.
2. При упражняване на правомощията си съгласно член 24, компетентните органи си сътрудничат тясно, за да се гарантира, че административните санкции и мерки постигат целените от настоящия регламент резултати, и координират действията си с цел да се избегне евентуално дублиране и припокриване при прилагането им по отношение на трансгранични случаи.
Член 23
Компетентните органи упражняват правомощията си за налагане на санкции в съответствие с настоящия регламент и с националното право по следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи;
в)
на своя отговорност като ги делегират на такива органи;
г)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
Член 24
1. Настоящият член се прилага при нарушения на член 5, параграф 1, членове 6 и 7, член 8, параграфи 1-3, член 9, член 10, параграф 1, член 13, параграфи 1, 3 и 4, членове 14 и 19.
2. Компетентните органи са оправомощени да налагат, в съответствие с националното право, поне следните административни санкции и мерки:
a)
заповед, забраняваща продажбата на даден ПИПДОЗИП;
б)
заповед, временно спираща продажбата на даден ПИПДОЗИП;
в)
публично предупреждение, в което се посочва лицето, отговорно за нарушението, и естеството на нарушението;
г)
заповед, забраняваща предоставянето на основен информационен документ, който не съответства на изискванията на членове 6, 7, 8 или 10, и изискваща издаване на нова версия на основния информационен документ;
д)
административни глоби с минимален размер:
i)
в случай на юридическо лице:
-
до 5 000 000 EUR, или в държава членка, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 30 декември 2014 г. или до 3 % от общия годишен оборот на това юридическо лице, в съответствие с последните налични финансови отчети, одобрени от управителния орган, или
-
до удвоения размер на реализираната печалба или нереализираната загуба вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен;
ii)
в случай на физическо лице:
-
до 700 000 EUR или в държава членка, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 30 декември 2014 г., или
-
до удвоения размер на реализираната печалба или нереализираната загуба вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен.
Когато юридическото лице, посочено в буква д), подточка i) от алинея първа, е предприятие майка или дъщерно предприятие на предприятие майка, което трябва да изготвя консолидирани финансови отчети съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20), за съответен общ годишен оборот се приема общият годишен оборот или съответстващият вид приход в съответствие с приложимото право на Съюза в областта на счетоводството съгласно последния наличен консолидиран финансов отчет, одобрен от управителния орган на предприятието майка, което ръководи останалите предприятия.
3. Държавите членки могат да предвидят допълнителни санкции или мерки и по-висок размер на административни глоби от предвидените в настоящия регламент.
4. Когато компетентните органи са наложили една или повече административни санкции или мерки в съответствие с параграф 2, компетентните органи имат правомощията да изпратят или да изискат от създателя на ПИПДОЗИП или лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, да изпрати съобщение директно до засегнатия инвеститор на дребно, като му предостави информация относно административната санкция или мярка и го уведоми къде може да подаде жалба или иск за обезщетение.
Член 25
Компетентните органи прилагат административните санкции и мерки, посочени в член 24, параграф 2, като вземат предвид всички имащи отношение обстоятелства, включително, когато е целесъобразно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
равнището на отговорност на отговорното за нарушението лице;
в)
въздействието на нарушението върху интересите на инвеститора на дребно;
г)
дали отговорното за нарушението лице оказва съдействие;
д)
предишни нарушения от страна на отговорното за нарушението лице;
е)
предприетите мерки след нарушението от страна на отговорното за нарушението лице, за да се предотврати повторно нарушение.
Член 26
Решенията за налагане на санкции и мерките, предприети съгласно настоящия регламент, подлежат на обжалване.
Член 27
1. Когато компетентният орган публично разкрива административни санкции или мерки, едновременно с това той докладва съответните административни санкции или мерки на компетентния ЕНО.
2. Компетентният орган представя ежегодно на компетентния ЕНО обобщена информация относно всички административни санкции и мерки, наложени в съответствие с член 22 и член 24, параграф 2.
3. ЕНО публикуват информацията, посочена в настоящия член, в годишните си доклади.
Член 28
1. Компетентните органи създават ефективни механизми, с които да се осигури подаването на сигнали до тях за реални или потенциални нарушения на настоящия регламент.
2. Механизмите по параграф 1 включват най-малко:
a)
специфични процедури за получаване на съобщения за реални или потенциално нарушения и тяхното проследяване;
б)
необходимата защита за служителите, които подават сигнали за нарушения, извършени в рамките на предприятието работодател, най-малкото срещу репресивни мерки, дискриминация и други форми на несправедливо отношение;
в)
защита на самоличността на лицето, което подава сигнал за нарушения, и на физическото лице, за което се предполага, че е отговорно за нарушение, на всички етапи от процедурата, освен когато разкриването на самоличността не се изисква съгласно националното право във връзка с допълнително разследване или последващо съдебно производство.
3. Държавите членки могат да предвидят възможност за компетентните органи да установят допълнителни механизми съгласно националното право.
4. Държавите членки могат да изискват от работодателите, осъществяващи дейности, които са регламентирани за целите на финансовите услуги, да имат въведени подходящи процедури, за да могат служителите им да подават вътрешни сигнали за реални или потенциални нарушения по специален, независим и автономен път.
Член 29
1. Всяко неподлежащо на обжалване решение за налагане на административна санкция или мярка за нарушенията, посочени в член 24, параграф 1, се публикува своевременно от компетентните органи на официалния им уебсайт, след като лицето, на което е наложена санкцията или мярката, бъде уведомено за това решение.
При публикуването се дава най-малко следната информация:
а)
вида и естеството на нарушението;
б)
самоличността на отговорните лица.
Това задължение не се отнася до решенията за налагане на мерки от следствен характер.
Когато на базата на извършена оценка за всеки конкретен случай относно съразмерността на публикуването на личните данни, компетентният орган счита оповестяването на идентичността на юридическите лица или на самоличността или личните данни на физическите лица за несъразмерно или когато публикуването застрашава стабилността на финансовите пазари или текущо разследване, компетентните органи:
a)
отлагат публикуването на решението за налагане на санкцията или мярката до момента, в който основанията те да не бъдат публикувани престанат да съществуват;
б)
публикуват решението за налагане на санкцията или мярката анонимно по начин, който да съответства на националното право, ако подобно анонимно публикуване гарантира ефективна защита на въпросните лични данни; или
в)
изобщо да не публикуват решението за налагане на санкция или мярка, в случай че възможностите, посочени в букви а) и б), се считат за недостатъчни, за да се гарантира:
i)
че стабилността на финансовите пазари няма да бъде изложена на риск;
ii)
пропорционалността на публикуването на такива решения по отношение на мерки, за които се смята, че са незначителни по своя характер.
2. Компетентните органи информират Европейските надзорни органи относно всички административни санкции или мерки, които са наложени, но не са публикувани в съответствие с параграф 1, трета алинея, буква в), включително всяко обжалване във връзка с тях и резултата от него.
Когато се вземе решение за анонимно публикуване на санкция или мярка, публикуването на съответните данни може да бъде отложено за разумен срок, ако се смята, че след изтичането на този срок основанията за анонимно публикуване ще престанат да съществуват.
3. Когато съгласно националното право се предвижда публикуване на решенията за налагане на санкция или мярка, подлежащи на обжалване пред компетентен съдебен или друг орган, компетентните органи своевременно публикуват на уебсайта си тази информация, както и всяка последваща информация относно резултата от това обжалване. Освен това се публикува и всяко решение, с което се отменя публикувано предходно решение за налагане на санкция или мярка.
4. Компетентните органи правят необходимото публикуваната съгласно настоящия член информация да остане на техния официален уебсайт за срок от най-малко пет години след публикуването ѝ. Личните данни, които се съдържат в публикацията, се съхраняват на официалния уебсайт на компетентния орган само за необходимия срок в съответствие с приложимите правила за защита на данните.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 30
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 и член 17, параграф 7 се предоставя на Комисията за срок от три години, считано от 30 декември 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на три годишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове със същата продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 и член 17, параграф 7, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 или член 17, параграф 7, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 31
Когато Комисията приеме регулаторни технически стандарти съгласно член 8, параграф 5, член 10, параграф 2 или член 13, параграф 5, които са същите като изпратените от ЕНО проекти на регулаторни технически стандарти, без да се засяга член 13, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010 поради сложността и обема на обхванатите въпроси срокът за възражение от страна на Европейския парламент и на Съвета е два месеца от датата на уведомлението. Този срок може да се удължи по инициатива на Европейския парламент или на Съвета с един месец.
Член 32
1. Управляващите дружества съгласно определението в член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО, инвестиционните дружества, посочени в член 27 от същата директива, и лицата, които консултират относно или продават дялове от ПКИПЦК, посочени в член 1, параграф 2 на същата директива, са освободени от задълженията по настоящия регламент до 31 декември 2019 г.
2. Когато държава членка прилага правилата за формата и съдържанието на основен информационен документ, както е посочено в членове 78-81 от Директива 2009/65/ЕО, спрямо фондове, които не са ПКИПЦК, предлагани на инвеститори на дребно, освобождаването, предвидено в параграф 1 от настоящия член, се прилага към управляващите дружества, инвестиционните дружества и лицата, които продават дялове от такива фондове на инвеститори на дребно или предоставят консултации относно тези дялове.
Член 33
1. До 31 декември 2018 г. Комисията преразглежда настоящия регламент. Въз основа на предоставената от ЕНО информация в преразглеждането се включва общ преглед на действието на предупреждението относно разбирането, като се имат предвид насоките, разработени от компетентните органи в това отношение. Преразглеждането включва също преглед на практическото приложение на правилата, установени с настоящия регламент, като се вземат предвид промените на пазара на инвестиционни продукти на дребно и осъществимостта, разходите и евентуалните ползи от въвеждането на етикет за социални и екологосъобразни инвестиции. Като част от преразглеждането Комисията провежда проучвания сред потребителите и разглежда вариантите от незаконодателно естество, както и резултатите от преразглеждането на Регламент (ЕС) № 346/2013 по отношение на член 27, параграф 1, букви в), д) и ж) от него.
По отношение на ПКИПЦК, както са определени в член 1, параграф 2 от Директива 2009/65/ЕО, преразглеждането ще оцени дали преходните разпоредби на член 32 от настоящия регламент да бъдат удължени или дали, след установяването на необходимите корекции, разпоредбите относно ключова информация за инвеститора на Директива 2009/65/ЕО могат да бъдат заменени или приравнени на основния информационен документ по настоящия регламент. При преразглеждането се обмисля и въпросът за евентуално разширяване на обхвата на настоящия регламент по отношение на други финансови продукти и се преценява дали изключването на продукти от обхвата на настоящия регламент следва да се потвърди, с оглед на разумните стандарти за защита на потребителите, включително сравнения между финансовите продукти. При преразглеждането се оценява и доколко е уместно да се въведат общи правила относно необходимостта всички държави членки да предвидят административни санкции за нарушения на настоящия регламент.
2. До 31 декември 2018 г. Комисията оценява, въз основа на работата на ЕОЗППО по въпроса за разкриването на информация за продуктите, дали да предложи нов законодателен акт за гарантиране на подходящи изисквания за разкриване на информация за тези продукти или дали в обхвата на настоящия регламент да бъдат включени пенсионните продукти, посочени в член 2, параграф 2, буква д).
При извършването на тази оценка Комисията гарантира, че подобни мерки няма да понижат стандартите за разкриване в държавите членки, в които преди това са съществували режими за разкриване на пенсионните продукти.
3. След консултации със Съвместния комитет Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно параграфи 1 и 2, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение.
4. До 31 декември 2018 г. Комисията провежда пазарно проучване, за да установи дали са налице онлайн калкулатори, които позволяват на инвеститорите на дребно да изчисляват съвкупните разходи и такси за ПИПДОЗИП, и дали те са безплатни. Комисията докладва дали тези инструменти дават възможност за извършване на надеждни и точни изчисления за всички продукти в обхвата на настоящия регламент.
Ако проучването заключи, че няма такива калкулатори или че съществуващите инструменти не предоставят на инвеститорите на дребно възможност да разберат съвкупната сума на разходите и таксите за ПИПДОЗИП, Комисията оценява дали ЕНО, чрез Съвместния комитет, могат да разработят проекти на регулаторни технически стандарти, в които да се посочат спецификациите, приложими за подобни инструменти на равнището на Съюза.
Член 34
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 31 декември 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 26 ноември 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1286/2014/EU RENDELETE
(2014. november 26.)
a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A befektetési lehetőséget kereső lakossági befektetők számára a lakossági befektetési csomagtermékek és a biztosítási alapú befektetési termékek egyre szélesebb választéka áll rendelkezésre. E termékek közül egyesek egyedi, a lakossági befektetők igényeire szabott befektetési megoldásokat kínálnak, gyakran biztosítással kombináltak, vagy bonyolultak és nehezen érthetők lehetnek. Az ilyen PRIIP-ek kapcsolatos, hatályban levő tájékoztatás koordinálatlan és jellemzően nem nyújt segítséget a lakossági befektetőknek ahhoz, hogy össze tudják hasonlítani a különböző termékeket és megértsék azok jellemzőit. A lakossági befektetők emiatt gyakran olyan befektetéseket eszközölnek, amelyeknek a kapcsolódó kockázatait és költségeit nem látják át, és ennek következtében esetenként váratlan veszteségeket szenvednek el.
(2)
A lakossági befektetőknek kínált lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információk átláthatóságának javítása fontos befektetővédelmi intézkedés, és egyben a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalma helyreállításának is az egyik előfeltétele, különösen a pénzügyi válságot követően. A kiemelt befektetői információk 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) létrehozott rendszerének kidolgozásán keresztül uniós szinten már megtörténtek az első lépések ebben az irányban.
(3)
A lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve a biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó különböző, az azokat kínáló ágazattól függően változó szabályok megléte, illetve az e területre vonatkozó tagállami szabályozások közötti eltérések miatt a különböző termékek és forgalmazási csatornák nem egyenlő versenyfeltételek között működnek, ez pedig további akadályokat emel a pénzügyi szolgáltatások és termékek belső piacán. A befektetővédelmi intézkedések területén mutatkozó hiányosságok orvoslása érdekében a tagállamok eddig eltérő és összehangolatlan lépéseket hoztak, és ez a tendencia valószínűsíthetően folytatódna. A lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó megközelítés eltérései miatt nem alakulhatnak ki egyenlő versenyfeltételek e termékek különböző előállítói, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek és az ilyen termékeket értékesítő személyek között, és ezek az eltérések ezáltal torzítják a versenyt és az Unión belül a befektetővédelem eltérő szintjeihez vezetnek. Az ilyen eltérések akadályt jelentenek a belső piac megteremtése és zökkenőmentes működése szempontjából.
(4)
Az eltérések megelőzése érdekében uniós szinten egységes átláthatósági szabályokat kell alkotni, amelyek a lakossági befektetési csomagtermékek és biztosítási alapú befektetési termékek piacának valamennyi résztvevőjére alkalmazandóak lesznek, és ezáltal fokozni fogják a befektetővédelmet. Rendeletre van szükség ahhoz, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokra vonatkozó közös standard olyan egységes módon kerüljön megállapításra, amely alkalmas e dokumentumok formájának és tartalmának harmonizálására. A rendelet közvetlenül alkalmazandó szabályai révén biztosítható, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre és az ilyen termékeket értékesítő személyekre egységes követelmények vonatkozzanak a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátása tekintetében. Ez a rendelet nem érinti a reklámanyagokra vonatkozó felügyeletet. E rendelet nem érinti továbbá a termékszintű intervenciós intézkedéseket, amennyiben azok nem biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatosak.
(5)
Miközben a lakossági befektetési csomagtermékekkel és biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, ugyanennyire fontos, hogy e termékek értékesítési folyamatai is hatékonyan szabályozva legyenek. Ez a rendelet kiegészíti a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) a forgalmazásra vonatkozó rendelkezéseit. Ez a rendelet kiegészíti továbbá a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a biztosítási termékek forgalmazására vonatkozó intézkedéseit.
(6)
Ez a rendelet formájától és szerkezetétől függetlenül minden olyan termékre alkalmazandó, amelyet a pénzügyi szolgáltatási ágazat abból a célból állít elő, hogy olyan befektetési lehetőségeket kínáljon a lakossági befektetők részére, amelyek esetében a lakossági befektetőnek visszafizetendő összeg ingadozik a referenciaértékeknek való kitettsége miatt vagy a lakossági befektető által nem közvetlenül megvett egy vagy több eszköz teljesítményétől függ. Az említett termékek e rendelet alkalmazásában lakossági befektetési csomagterméknek, illetve biztosítási alapú befektetési terméknek tekintendők, és közéjük tartoznak többek között az olyan befektetési termékek, mint a befektetési alapok, a befektetéssel kombinált életbiztosítások, a strukturált termékek és a strukturált betétek. Az olyan, különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott pénzügyi eszközöknek, amelyek megfelelnek a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek fogalommeghatározásának, szintén e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. Ezen termékek esetében a befektetés nem olyan közvetlen jellegű, mint amikor a lakossági befektető magát az eszközt veszi meg és birtokolja azt. Ezek a termékek ugyanis - azáltal, hogy a közvetlen birtokláshoz képest eltérő kitettségek létrehozása, eltérő termékjellemzők kínálása vagy eltérő költségstruktúrák kialakítása céljából több eszközt egybecsomagolnak vagy kombinálnak („packaging” vagy „wrapping”) - érintkezési felületet képeznek a lakossági befektetők és a piacok között. Az ilyen egybecsomagolás révén a lakossági befektetők olyan befektetési stratégiákat is követhetnek, amelyek egyébként nem lennének elérhetők vagy nem lennének célszerűek számukra, de ezekhez adott esetben további információkat is rendelkezésükre kell bocsátani, különösen ahhoz, hogy lehetővé váljon a befektetések egybecsomagolási módjainak összehasonlítása.
(7)
Annak biztosítása érdekében, hogy ez a rendelet kizárólag az említett lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozzon, a befektetési elemet nem tartalmazó biztosítási termékeket, valamint a kizárólag kamatláb-kockázatnak kitett betéteket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Az életbiztosítási termékek esetében a „tőke” a lakossági befektető kérésére befektetett tőkét jelenti. Ezenfelül a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott strukturált betétektől eltérő betéteket vagy hagyományos betétet megtestesítő betéti okiratokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A közvetlenül birtokolt eszközök - mint például a vállalati részvények vagy az államkötvények - nem befektetési csomagtermékek vagy biztosítási alapú befektetési termékek, ezért ezeket is ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Nem tartoznak e rendelet hatálya alá az intézményi befektetőkre szakosodott befektetési alapok, mivel ezeket lakossági befektetők nem vehetik meg. Sajátosságaikat és céljaikat figyelembe véve ki kell zárni e rendelet hatálya alól a magán- és foglalkoztatói nyugdíjbiztosítási termékeket, amelyek nemzeti jog által elismert elsődleges célja, hogy a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosítsanak; ugyanakkor azoknak az egyéb egyéni tőkefelhalmozási vagy megtakarítási célú biztosítási termékeknek, amelyek befektetési lehetőséget kínálnak, a rendelet hatálya alá kell tartozniuk.
(8)
Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy szabályozzák az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékekkel kapcsolatos kiemelt információk rendelkezésre bocsátását. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikke szerinti fogyasztóvédelmi feladatukkal összhangban az e rendeletekkel létrehozott európai felügyeleti hatóságoknak (Európai Bankhatóság, „EBH”; Európai Biztosítási- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, „EIOPA”; Európai Értékpapír-piaci Hatóság, „ESMA”) (a továbbiakban: az európai felügyeleti hatóságok) nyomon kell követniük az e rendelet hatálya alól kizárt termékeket, és adott esetben iránymutatásokat kell kiadniuk bármely azonosított probléma kezelése érdekében. Az említett iránymutatásokat figyelembe kell venni az e rendelet hatályának esetleges kiterjesztésére és bizonyos kizárások megszüntetésére irányuló, négy évvel e rendelet hatálybalépését követően elvégzendő felülvizsgálat során.
(9)
Az egyrészről az e rendeletben megállapított kötelezettségek, másrészről az információk befektetők részére való rendelkezésre bocsátását előíró egyéb jogalkotási aktusokban - többek között, de nem kizárólag a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) és a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) - megállapított kötelezettségek közötti kapcsolat tisztázása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az említett jogalkotási aktusokat e rendelet mellett továbbra is alkalmazni kell.
(10)
Az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés rendszeres és hatékony felügyelete érdekében a tagállamoknak ki kell jelölniük az e felügyeletért felelős illetékes hatóságokat. Sok esetben már eleve ki vannak jelölve illetékes hatóságok az olyan egyéb kötelezettségeknek a felügyeletére, amelyek a nemzeti és az uniós jog más rendelkezései alapján a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóira, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre és az ilyen termékeket értékesítő személyekre hárulnak.
(11)
Kérésre - akár előzetesen is - az illetékes hatóságok részére kell bocsátani minden olyan információt, amely szükséges a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmának ellenőrzéséhez, az e rendeletnek való megfelelés értékeléséhez, valamint az ügyfelek és a pénzpiaci befektetők védelmének biztosításához.
(12)
A lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot e termékek előállítóinak - például az alapkezelőknek, a biztosítóknak, a hitelintézeteknek és a befektetési vállalkozásoknak - kell elkészíteniük, mivel helyzetükből adódóan ők ismerik a legjobban a terméket. Nekik kell felelősséget vállalniuk a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum pontosságáért is. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának azt megelőzően kell elkészítenie, hogy a termék értékesíthető lenne a lakossági befektetők részére. Azokban az esetekben viszont, amikor a terméket nem lakossági befektetőknek értékesítik, nem lehet előírni a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítését, és továbbra is lehetővé kell tenni azt, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésének feladatát másra ruházza át abban az esetben, ha számára gyakorlati szempontból nem célszerű, hogy azt maga készítse el. Az e rendelet szerinti, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésére vonatkozó rendelkezésekben és az e dokumentum módosítására vonatkozó szabályokban lefektetett kötelezettségeknek kizárólag a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójára kell alkalmazandónak lenniük, és azokat mindaddig alkalmazni kell, amíg a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket a másodlagos piacokon forgalmazzák. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok széles körű terjesztésének és elérhetőségének biztosítása érdekében e rendeletben elő kell írni a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója számára, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokat a honlapján tegye közzé.
(13)
A lakossági befektetők igényeinek kielégítése érdekében biztosítani kell, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információk pontosak, helytállóak és egyértelműek legyenek, továbbá ne tévesszék meg a lakossági befektetőket. Annak érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum érthető legyen a lakossági befektetők számára, ez a rendelet közös standardokat állapít meg a dokumentum elkészítésére vonatkozóan. Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetők jelentős részének nehézséget okoz a pénzügyi szakkifejezések megértése, különös figyelmet kell fordítani a dokumentum szövegének szókészletére és stílusára. Szabályokat kell megállapítani a dokumentum elkészítéséhez használt nyelvre vonatkozóan is. Továbbá a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önmagában, egyéb, nem marketingjellegű információkra való hivatkozások nélkül is érthetőnek kell lennie a lakossági befektetők számára.
(14)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmára vonatkozó technikai standardok kidolgozásakor - annak érdekében, hogy a dokumentum pontosan tükrözze a termék befektetési politikáját és e befektetési politika e rendelet szerinti céljait - az európai felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója köteles legyen világos, érthető, a lakossági befektetők számára könnyen értelmezhető nyelvezetet használni, és hogy annak leírásában, hogy hogyan kerül sor a kitűzött befektetési célok elérésére - ideértve a felhasznált pénzügyi eszközök leírását is -, elkerüljék a lakossági befektetők számára nem könnyen érthető pénzügyi szakzsargont és szakkifejezéseket.
(15)
A lakossági befektetők részére olyan információkat kell rendelkezésre bocsátani, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy megalapozott befektetési döntést tudjanak hozni, és össze tudják hasonlítani a különböző lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket. Ha azonban ez az információ nem rövid és tömör, fennáll a kockázata, hogy nem fogják felhasználni. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ezért kizárólag lényeges információkat tartalmazhat, konkrétan a termék jellegére és jellemzőire vonatkozóan, ideértve például azt, hogy a termék esetében fennáll-e a tőkevesztés kockázata, továbbá a termék költségeire és kockázati profiljára vonatkozó információkat, valamint a termék hozamával kapcsolatos információkat, illetve bizonyos olyan egyéb konkrét információkat, amelyek az adott típusú termék jellemzőinek megértéséhez szükségesek.
(16)
Nemzeti szinten már kialakítás alatt állnak különféle befektetésitermék-kalkulátorok. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a lehető leghasznosabbak legyenek a fogyasztók számára, e kalkulátoroknak tartalmazniuk kell a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek különböző előállítói által felszámított költségeket és díjakat, valamint a közvetítők vagy a befektetési lánc egyéb szereplői által felszámított egyéb költségeket és díjakat is, amelyeket a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói nem szerepeltetnek az áraikban. A Bizottságnak be kell számolnia arról, hogy az említett eszközök online rendelkezésre állnak-e az egyes tagállamokban, és lehetővé teszik-e az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi termék összesített költségeinek és díjainak megbízható és pontos kiszámítását.
(17)
Tekintettel arra, hogy a fogyasztói magatartások és kompetenciák miatt a tájékoztatás formáját, megjelenítését és tartalmát a közölt információ legoptimálisabb megértésének és felhasználásának érdekében kellő körültekintéssel kell megválasztani, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot olyan egységes formában kell elkészíteni, amely lehetővé teszi a lakossági befektetők számára, hogy összehasonlítsák a különböző lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket. A tételek sorrendjének és a fejezetcímeknek minden egyes dokumentumban azonosnak kell lenniük. Ezenfelül az egyes lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő részletes információknak, illetve az információk megjelenítésének további harmonizációját olyan szabályozástechnikai standardokon keresztül kell megvalósítani, amelyek figyelembe veszik a fogyasztói magatartással kapcsolatban rendelkezésre álló kutatási eredményeket és a folyamatban lévő kutatásokat, ideértve a fogyasztók felé irányuló információközlés különböző módjainak hatékonyságával kapcsolatos tesztelés eredményeit is. Emellett egyes lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek esetében a lakossági befektetőnek lehetősége van választani a különböző alapul szolgáló befektetések - mint például a biztosítók által működtetett belső alapok - közül. A forma kidolgozásánál ezeket a termékeket is figyelembe kell venni.
(18)
Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó egyes befektetési termékek nem egyszerűek, és a lakossági befektetők számára esetleg nehezen érthetőek, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak adott esetben összetettségre utaló figyelmeztetést kell tartalmaznia. Különösen akkor kell úgy tekinteni, hogy egy termék nem egyszerű, hanem nehezen érthető, ha olyan mögöttes eszközökbe történő befektetéseket tartalmaz, amelyekbe lakossági befektetők általában nem fektetnek be, ha a befektetés végső hozamának kiszámítása több különböző mechanizmussal történik, ami a félreértés nagyobb kockázatát hordozza a lakossági befektetők számára, vagy a befektetési hozamot a lakossági befektetők viselkedését befolyásoló kognitív torzítások kihasználásával határozzák meg, például kezdeti „csalogató” kamat felkínálásával, amelyet sokkal magasabb feltételes, változó kamatozás követ, vagy pedig iterációs képlettel.
(19)
A lakossági befektetők a befektetési hozam mellett egyre inkább figyelembe vesznek egyéb - például társadalmi vagy környezetvédelmi - megfontolásokat is a befektetési döntéseik meghozatalakor. A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója által elérni kívánt társadalmi vagy környezetvédelmi eredményekre vonatkozó információk összehasonlítása azonban nehézségekbe ütközhet, vagy az is előfordulhat, hogy ezek az információk egyáltalán nem állnak rendelkezésre. Ezért a pénzügyi befektetések területén jelentkező, a fenntartható környezettel és társadalommal kapcsolatos várható fejlemények, valamint a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) alkalmazása hozzájárulhat ahhoz, hogy ezek a szempontok jobban beépüljenek az uniós jogba, és az uniós jog még inkább segítse e szempontok előmozdítását. Jelenleg azonban nincsenek megállapítva olyan kritériumok és nincs olyan formális eljárás, amelyek már rendelkezésre állnak az élelmiszer-ágazatban, és az ilyen társadalmi és környezeti kritériumok objektív ellenőrzését célozzák. Ezért kívánatos, hogy e rendelet felülvizsgálata során a Bizottság mérlegelje a környezet- és társadalomtudatos befektetési termékekkel kapcsolatos fejleményeket, valamint a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálatának eredményeit is.
(20)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak egyértelműen megkülönböztethetőnek és különállónak kell lennie bármely marketingkommunikációs anyagtól.
(21)
Annak biztosítása érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban található információk megbízhatók legyenek, a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói számára elő kell írni, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot tartsák naprakészen. Ennek érdekében az információk felülvizsgálatának feltételeire és gyakoriságára, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosítására vonatkozó részletes szabályokat a Bizottság által elfogadandó szabályozástechnikai standardokban kell megállapítani.
(22)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a lakossági befektetők befektetési döntéseinek alapjául szolgál. A lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak éppen ezért jelentős felelőssége van a lakossági befektetőkkel szemben annak biztosításában, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ne legyen megtévesztő, pontatlan, továbbá összhangban álljon az adott lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos szerződéses dokumentumok vonatkozó részeivel. Emiatt fontos gondoskodni arról, hogy a lakossági befektetetők hatékony jogorvoslati lehetőségekkel rendelkezzenek. Biztosítani kell továbbá, hogy a lakossági befektetőket Unió-szerte az e rendeletnek való megfelelés elmulasztásából eredően elszenvedett károk megtérítésére vonatkozóan azonos jogok illessék meg. Ennek érdekében harmonizálni kell a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak polgári jogi felelősségére vonatkozó szabályokat. Biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a lakossági befektetők felelősségre vonhassák a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítóját e rendelet megsértéséért, ha kárt szenvedtek el amiatt, hogy olyan kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban bíztak, amely megtévesztő, pontatlan vagy nem áll összhangban a szerződéskötést megelőző, illetve a szerződéses dokumentumokkal, és amely a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának felelősségi körébe tartozik.
(23)
A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának polgári jogi felelősségével kapcsolatos azon kérdésekre, amelyeket ez a rendelet nem szabályoz, az alkalmazandó nemzeti jognak kell irányadónak lennie. A lakossági befektető által benyújtott, polgári jogi felelősség megállapítására irányuló kereset elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróságot a joghatóságra vonatkozó nemzetközi szabályok alapján kell megállapítani.
(24)
E rendelet nem vezet be olyan engedélyt, amely lehetővé tenné a lakossági befektetési csomagtermékeknek, illetve biztosítási alapú befektetési termékeknek a lakossági befektetők részére történő, határokon átnyúló értékesítését vagy forgalomba hozatalát, illetve nem módosítja a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek határokon átnyúló értékesítésére vagy forgalomba hozatalára vonatkozó, adott esetben már meglévő engedélyezési szabályokat. E rendelet nem módosíthatja a már említett meglévő illetékes hatóságok közötti, a meglévő engedélyezési szabályok értelmében fennálló hatáskörmegosztást. A tagállamok által e rendelet céljaira kijelölt illetékes hatóságoknak ezért összhangban kell működniük a tagállamok által kijelölt, a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek már meglévő engedély szerinti forgalomba hozataláért felelős illetékes hatóságokkal. A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának kell felelnie az említett lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalának felügyeletéért. A termék forgalomba hozatalának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának minden esetben jogosultnak kell lennie arra, hogy az e rendeletnek való megfelelés hiánya esetén felfüggessze területén a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát.
(25)
Az EIOPA és az érintett illetékes nemzeti hatóságok hatásköreit ki kell egészíteni egy egyértelmű mechanizmussal az olyan biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatalának, forgalmazásának és értékesítésének tiltása vagy korlátozása céljából, amelyek komoly aggályokat vetnek fel a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, illetve a pénzügyi rendszer egészének vagy részének stabilitása szempontjából, és ehhez az EIOPA számára megfelelő koordinációs és beavatkozási hatásköröket kell biztosítani. E hatásköröknek hasonlóaknak kell lenniük az ESMA és az EBH részére a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) biztosított hatáskörökhöz is, ezáltal biztosítva, hogy az ilyen beavatkozási mechanizmusok minden befektetési termékre alkalmazhatók legyenek, függetlenül azok jogi formájától. Az illetékes hatóságok - illetve kivételes esetekben az EIOPA - meghatározott feltételekhez kötve gyakorolhatják az említett hatásköröket. E feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság - illetve kivételes esetekben az EIOPA - számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy megelőző jelleggel, még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy befektetők számára történő értékesítését megelőzően bevezesse tilalmat vagy korlátozást vezessen be. Ezek a hatáskörök nem foglalhatnak magukban olyan kötelezettséget, hogy az illetékes hatóságnak vagy az EIOPA-nak kellene termékjóváhagyást vagy -engedélyezést bevezetnie vagy alkalmaznia, valamint nem mentesítik a biztosítási alapú befektetési termék előállítóját azon felelőssége alól, hogy megfeleljen e rendelet minden vonatkozó követelményének. Továbbá, az illetékes hatóságok kizárólag a közérdeket szem előtt tartva gyakorolhatják e hatásköreiket, és e hatáskörök gyakorlásával kapcsolatban nem tartoznak polgári jogi felelősséggel.
(26)
Annak érdekében, hogy a lakossági befektető megalapozott befektetési döntést hozhasson, a lakossági befektetési termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek vagy az e termékeket értékesítő személyek számára elő kell írni, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az esetleges ügylet megkötését megelőzően kellő időben rendelkezésre bocsássa. E követelménynek az ügylet lebonyolítási helyétől és módjától függetlenül eleget kell tenni. Amennyiben azonban az ügylet lebonyolítására távközlési eszköz révén kerül sor, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum közvetlenül az ügylet megkötését követően is rendelkezésre bocsátható, feltéve, hogy nincs mód a dokumentum előzetesen történő rendelkezésre bocsátására, és hogy a lakossági befektető hozzájárul ehhez. A lakossági befektetési termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek és az e termékeket értékesítő személyek fogalma magában foglalja mind a közvetítőket, mind pedig magukat a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóit abban az esetben, ha a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói úgy döntenek, hogy a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket közvetlenül értékesítik vagy azzal kapcsolatban közvetlen tanácsadást nyújtanak a lakossági befektetőknek. Ez a rendelet nem érintheti a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), valamint a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14).
(27)
Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek bizonyos mértékig lehetősége legyen megválasztani, hogy milyen közvetítő csatornát vesz igénybe a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetőkhöz való eljuttatására, ideértve az elektronikus kommunikációs eszközök használatát is azokban az esetekben, amikor az ügylet körülményeire való tekintettel ez helyénvaló. A lakossági befektető számára ugyanakkor biztosítani kell azt a lehetőséget is, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot papíron kapja meg. A fogyasztók tájékoztatáshoz való jogát figyelembe véve a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot minden esetben térítésmentesen kell rendelkezésre bocsátani.
(28)
A lakossági befektetőknek a lakossági befektetési csomagtermékekbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékekbe, valamint általánosságban a pénzügyi piacokba vetett bizalmának biztosítása érdekében követelményeket kell meghatározni az egyes belső eljárásokra vonatkozóan, amelyek garantálják, hogy a lakossági befektetők a panaszaikra érdemi választ kapjanak a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójától.
(29)
Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokat a pénzügyi piacok banki, biztosítási, értékpapír- és alapkezelői ágazataiban tevékenykedő szervezetek kötelesek elkészíteni, létfontosságú a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak, valamint a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyeknek vagy az ilyen termékeket értékesítő személyeknek a felügyeletét ellátó különböző hatóságok közötti zökkenőmentes együttműködés biztosítása annak érdekében, hogy egységes megközelítést kövessenek e rendelet alkalmazása tekintetében.
(30)
A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleménnyel összhangban, valamint e rendelet követelményei teljesítésének biztosítása érdekében fontos, hogy a tagállamok a szükséges intézkedések megtételével gondoskodjanak arról, hogy e rendelet megsértése megfelelő közigazgatási szankciókat és intézkedéseket vonjon maga után. A szankciók visszatartó erejének biztosítása érdekében, valamint annak érdekében, hogy a befektetők védelmét az e rendelet szabályait sértően forgalomba hozott lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre való figyelemfelhívással megerősítsék, a szankciókat és az intézkedéseket - bizonyos egyértelműen meghatározott körülmények fennállásának kivételével - mindig közzé kell tenni.
(31)
Jóllehet a tagállamok szabadon állapíthatnak meg közigazgatási és büntetőjogi szankciókat előíró szabályokat ugyanazon jogsértésekre vonatkozóan, nem írható elő a számukra, hogy közigazgatási szankciókat előíró szabályokat állapítsanak meg e rendelet megsértésének azon eseteire, amelyek nemzeti büntetőjoguk hatálya alá tartoznak. A tagállamok a nemzeti jogukkal összhangban nem kötelesek ugyanarra a jogsértésre vonatkozóan közigazgatási és büntetőjogi szankciót is kiszabni, de amennyiben nemzeti joguk lehetővé teszi, erre lehetőséget kell biztosítani számukra. Ha azonban a tagállamok e rendelet megsértésének esetére közigazgatási szankciók helyett büntetőjogi szankciókat tartanak fenn, az nem csökkentheti, illetve egyéb módon sem befolyásolhatja az illetékes hatóságok lehetőségét arra, hogy e rendelet alkalmazásában kellő időben együttműködjenek más tagállamok illetékes hatóságaival, illetve tőlük kellő időben információkhoz jussanak vagy velük kellő időben információcserét folytassanak, akár azt követően is, hogy az adott jogsértést büntetőeljárás lefolytatása céljából az illetékes igazságügyi hatósághoz utalták.
(32)
E rendelet célkitűzéseinek teljesítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az annak megállapítására szolgáló eljárások részletes meghatározására vonatkozóan, hogy valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e, valamint az EIOPA és illetékes hatóságok beavatkozási hatáskörei gyakorlása feltételeinek részletes meghatározására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(33)
A Bizottságnak az európai felügyeleti hatóságok által kidolgozott szabályozástechnikai standardtervezeteket kell elfogadnia a vegyes bizottságon keresztül a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum megjelenítésére és tartalmára, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum egységesített formájára, a kockázat és nyereség és a költségek kiszámítását bemutatását alátámasztó módszertanra, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szereplő információk felülvizsgálatának feltételeire és minimális gyakoriságára vonatkozóan, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum lakossági befektetők részére való rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelménynek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő teljesítésének feltételeire vonatkozóan. A Bizottságnak ki kell egészítenie az európai felügyeleti hatóságok technikai munkáját a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum európai felügyeleti hatóságok által javasolt megjelenítésére vonatkozó fogyasztói tesztek végzésével.
(34)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szabályozza a személyes adatoknak a tagállamokban és az illetékes hatóságok felügyelete alatt e rendelet alkalmazásában történő feldolgozását. A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az európai felügyeleti hatóságok az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végeznek. A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő bármely feldolgozásának, így például a személyes adatok illetékes hatóságok közötti cseréjének vagy továbbításának összhangban kell lennie a 95/45/EK irányelvvel, az információk európai felügyeleti hatóságok közötti bármely cseréjének vagy továbbításának pedig összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelettel.
(35)
Jóllehet az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k) e rendelet értelmében befektetési terméknek minősülnek, a kiemelt befektetői információkra vonatkozó követelményeknek a 2009/65/EK irányelv szerinti közelmúltbeli megállapítása miatt az említett ÁÉKBV-k tekintetében az arányosság elve alapján célszerű az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakról rendelkezni, amelynek során e rendelet hatálya az ÁÉKBV-kre nem terjedne ki. Ezen átmeneti időszak lejártát követően - ha az nem kerül meghosszabbításra - az ÁÉKBV-k bekerülnek e rendelet hatálya alá. Ezen átmeneti időszakot vonatkoztatni kell az alapkezelő társaságokra, a befektetési társaságokra, valamint a nem ÁÉKBV-alapok befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyekre is abban az esetben, ha a tagállamok a 2009/65/EK irányelv 78-81. cikkében meghatározott, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára vonatkozó szabályokat az említett alapokra alkalmazzák.
(36)
A piaci fejlemények, például új típusú lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek megjelenése, valamint az uniós jog egyéb területeinek fejleményei és a tagállami tapasztalatok figyelembevétele érdekében négy évvel e rendelet hatálybalépését követően el kell végezni e rendelet felülvizsgálatát. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni a „környezet- és társadalomtudatos befektetés” megjelölés bevezetésének kivitelezhetőségét, költségeit és lehetséges előnyeit is. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni azt is, hogy a bevezetett intézkedéseknek köszönhetően az átlagos lakossági befektető jobban átlátja-e a lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket, és javult-e a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összehasonlíthatósága. A felülvizsgálatnak arra is ki kell terjednie, hogy indokolt-e az ÁÉKBV-k vagy bizonyos nem ÁÉKBV-alapok esetében alkalmazott átmeneti időszak meghosszabbítása, illetve felmerülhet-e másfajta megoldás az említett alapok kezelésére. Továbbá arra is ki kell terjednie, hogy figyelemmel a gondos fogyasztóvédelmi - többek között a pénzügyi termékek összehasonlítására vonatkozó - előírások szükségességére, fenn kell-e tartani bizonyos termékeknek az e rendelet hatálya alóli mentességét. A Bizottságnak piacfelmérést kell végeznie arra vonatkozóan is, hogy rendelkezésre állnak-e - és ha igen, térítésmentesen használhatók-e - e termékek piacán olyan online kalkulátorok, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektető számára, hogy kiszámítsa a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait. E felülvizsgálat részeként a Bizottságnak - szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében - jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(37)
Tekintettel arra a munkára, amelyet az EIOPA jelenleg végez az egyéni nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban, valamint figyelembe véve az említett termékek sajátosságait, a Bizottságnak négy évvel e rendelet hatálybalépését követően meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e, hogy továbbra se tartozzanak e rendelet hatálya alá azok a nyugdíjbiztosítási termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek. A Bizottságnak a vizsgálata során azt kell mérlegelnie, hogy e rendelet-e a legjobb jogalkotási eszköz a nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség szabályozására, vagy inkább más tájékoztatási mechanizmus lenne helyénvaló.
(38)
Annak érdekében, hogy a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak és az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyeknek vagy az ilyen termékeket értékesítő személyeknek elegendő idő álljon rendelkezésére ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet követelményeinek gyakorlati alkalmazására, e követelmények leghamarabb a rendelet hatálybalépését követő két év elteltével válhatnak alkalmazandóvá.
(39)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.
(40)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a lakossági befektetők védelmének fokozását és a lakossági befektetési csomagtermékekbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékekbe vetett bizalmuk erősítését - többek között e termékek határokon átnyúló értékesítése esetén is - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél az intézkedés hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(41)
Az európai adatvédelmi biztossal való konzultációra a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban sor került, a biztos véleményt nyilvánított (17),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Ez a rendelet a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói által elkészítendő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára, illetve a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátására vonatkozó egységes szabályokat állapítja meg annak érdekében, hogy lehetővé tegye a lakossági befektetők számára a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek fő jellemzőinek és kockázatainak megértését és összehasonlítását.
2. cikk
(1) Ezt a rendeletet a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóira, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre vagy az ilyen termékeket értékesítő személyekre kell alkalmazni.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a következő termékekre:
a)
a 2009/138/EK irányelv I. mellékletében felsorolt nem-életbiztosítási termékek;
b)
életbiztosítási szerződések, ha a szerződés alapján járó szolgáltatás kizárólag halál esetén, vagy sérülésből, betegségből vagy fogyatékosságból eredő rokkantságra tekintettel fizethető ki;
c)
betétek a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott strukturált betétek kivételével;
d)
a 2003/71/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b)-g), i) és j) pontjában említett értékpapírok;
e)
olyan nyugdíjbiztosítási termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek;
f)
a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) vagy a 2009/138/EK irányelv hatálya alá tartozó hivatalosan elismert foglalkoztatói nyugdíjrendszerek;
g)
olyan egyéni nyugdíjbiztosítási termékek, amelyekre vonatkozóan a munkáltató a nemzeti jog alapján pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkáltatónak vagy a munkavállalónak nincs választási lehetősége a nyugdíjbiztosítási termék vagy szolgáltatója tekintetében.
3. cikk
(1) Amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2003/71/EK irányelv hatálya alá is tartozik, e rendelet és a 2003/71/EK irányelv egyaránt alkalmazandó.
(2) Amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2009/138/EK irányelv hatálya alá is tartozik, e rendelet és a 2009/138/EK irányelv egyaránt alkalmazandó.
4. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „lakossági befektetési csomagtermék”: olyan befektetés, ideértve a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 26. pontjában meghatározott különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott eszközöket vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 4. cikke (1) bekezdésének an) pontjában meghatározott értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy értékpapírosítás célját szolgáló speciális jogalanyok által kibocsátott eszközöket is, amely esetében a lakossági befektető részére visszafizetendő összeg - függetlenül a befektetés jogi formájától - ingadozhat a bizonyos referenciaértékeknek vagy a lakossági befektető által nem közvetlenül megvett egy vagy több eszköz teljesítményének való kitettsége miatt;
2. „biztosítási alapú befektetési termék”: olyan biztosítási termék, amely lejárati értékkel vagy visszaváltási értékkel rendelkezik, és amelynek lejárati vagy visszaváltási értéke részben vagy egészben, közvetlenül vagy közvetve, ki van téve a piaci ingadozásoknak;
3. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék”: olyan termék, amely a következők közül az egyik vagy mindkettő;
a)
lakossági befektetési csomagtermék;
b)
biztosítási alapú befektetési termék;
4. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója”:
a)
lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket előállító bármely szervezet;
b)
bármely olyan szervezet, amely meglévő lakossági befektetési csomagterméken, illetve biztosítási alapú befektetési terméken változtatást hajt végre; e változtatások magukban foglalják többek között, de nem kizárólag a termék kockázati és nyereségprofiljának vagy a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó költségeknek a módosítását;
5. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék értékesítője”: olyan személy, aki vagy amely lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó szerződést kínál vagy köt meg egy lakossági befektetővel;
6. „lakossági befektető”:
a)
a 2014/65/EU irányelv 4.cikke (1) bekezdésének 11. pontjában meghatározott lakossági ügyfél;
b)
a 2002/92/EK irányelv értelmében vett ügyfél, amennyiben ezen ügyfél nem minősül a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott szakmai ügyfélnek;
7. „tartós adathordozó”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontjában meghatározott tartós adathordozó;
8. „illetékes hatóságok”: a tagállamok által arra a célra kijelölt nemzeti hatóságok, hogy felügyeljék az e rendelet által a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóival, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekkel és az ilyen termékeket értékesítő személyekkel szemben előírt követelmények betartását;
II. FEJEZET
A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM
I. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítése
5. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának - azt megelőzően, hogy a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket a lakossági befektetők részére elérhetővé tenné - az e rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban el kell készítenie az adott termékre vonatkozó, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot, és közzé kell tennie azt a honlapján.
(2) Bármely tagállam előírhatja, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója vagy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személy előzetesen megküldje az illetékes hatóságnak az adott tagállamban forgalomba hozott lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
II. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formája és tartalma
6. cikk
(1) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum szerződéskötést megelőző tájékoztatást jelent. A dokumentumnak pontosnak, helytállónak és egyértelműnek kell lennie, és nem lehet megtévesztő. Tartalmaznia kell a kiemelt információkat, és összhangban kell állnia valamennyi kötelező erejű szerződéses dokumentummal, az ajánlati dokumentumok vonatkozó részeivel és a lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó feltételekkel.
(2) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önálló, a marketinganyagoktól egyértelműen elkülöníthető dokumentumnak kell lennie. Nem tartalmazhat marketinganyagokra való kereszthivatkozásokat. Tartalmazhat kereszthivatkozásokat más dokumentumokra, például adott esetben a tájékoztatóra, de csak akkor, ha a hivatkozás olyan információkra vonatkozik, amelyeknek e rendelet értelmében szerepelniük kell a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban.
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha egy lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék többféle befektetési lehetőséget kínál a lakossági befektető számára, és ezért a 8. cikk (3) bekezdésében előírt összes információ minden egyes mögöttes befektetési lehetőségre vonatkozóan nem foglalható bele egyetlen, tömör, önálló dokumentumba, akkor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak legalább általános leírást kell tartalmaznia a mögöttes befektetési lehetőségekről, és ismertetnie kell, hogy hol és hogyan lehet megtalálni a mögöttes befektetési lehetőségek alapjául szolgáló befektetési termékekre vonatkozó részletesebb, szerződéskötést megelőző tájékoztatást.
(4) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak rövid, tömören megírt, kinyomtatva legfeljebb három A4-es oldal terjedelmű dokumentumnak kell lennie, amely elősegíti az összehasonlíthatóságot. A dokumentum:
a)
könnyen olvasható megjelenítéssel és elrendezéssel, olvasható méretű karakterek használatával készül;
b)
a befektetők számára szükséges kiemelt információkra összpontosít;
c)
egyértelmű megfogalmazással, valamint olyan nyelvezettel és stílusban készül, amelynek közlésmódja megkönnyíti a közölt információk megértését; ez mindenekelőtt világos, tömör és érthető nyelvezetet jelent.
(5) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum csak akkor készülhet színesben, ha az információk érthetősége fekete-fehér nyomtatásban vagy fénymásolva sem csökken.
(6) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának vagy csoportjának vállalati márkajelzése vagy logója csak akkor szerepelhet a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban, ha nem vonja el a lakossági befektető figyelmét a dokumentumban foglalt információktól, és nem takarja el a szöveget.
7. cikk
(1) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a tagállamnak a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalmazásának helye szerinti részében használt hivatalos nyelveken vagy azok egyikén vagy pedig az e tagállam illetékes hatóságai által elfogadott egyéb nyelven kell megfogalmazni, illetve - amennyiben ettől eltérő nyelven készült - le kell fordítani ezen nyelvek egyikére.
A fordításnak hűen és pontosan kell visszaadnia a kiemelt információkat tartalmazó eredeti dokumentum tartalmát.
(2) Ha valamely tagállamban a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék reklámozása az említett tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén megfogalmazott marketinganyagok révén történik, akkor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot legalább az említett hivatalos nyelveken el kell készíteni.
8. cikk
(1) A „Kiemelt információkat tartalmazó dokumentum” címet szembetűnően, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum első oldalának tetején kell feltüntetni.
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a (2) és (3) bekezdésben meghatározott sorrendben kell összeállítani.
(2) Magyarázó nyilatkozatot kell megjeleníteni közvetlenül a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum címe alatt. A nyilatkozat szövege a következő:
„Ez a dokumentum tájékoztatja Önt az erre a befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkról. Ez a dokumentum nem marketinganyag. Az információközlést jogszabály írja elő azzal a céllal, hogy az Ön segítségére legyen e termék jellegének, kockázatainak, költségeinek és az azzal elérhető lehetséges nyereségnek és veszteségnek a megértésében, valamint a termék más termékekkel való összehasonlításában.”
(3) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
a dokumentum elején a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék elnevezése, a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának megjelölése és elérhetősége, a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának illetékes hatóságával kapcsolatos információk, valamint a dokumentum kelte;
b)
esettől függően az összetettségre utaló figyelmeztetés: „Ön olyan terméket készül megvenni, amely összetett és megértése nehéz lehet.”;
c)
a „Milyen termékről van szó?” című szakaszban a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék jellege és fő jellemzői, ideértve a következőket:
i.
a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék típusa;
ii.
a termék céljai és a célok eléréséhez használt eszközök, különösen az, hogy a célokat az alapul szolgáló befektetési eszközöknek való közvetlen vagy közvetett kitettség révén éri-e el, beleértve az alapul szolgáló eszközök vagy referenciaértékek leírását, azoknak a piacoknak a részletes leírását, amelyeken a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék befektetéseket eszközöl, adott esetben a termékkel elérni kívánt konkrét környezeti vagy társadalmi célok meghatározását, továbbá a hozam meghatározási módjának ismertetését;
iii.
azon lakosságibefektető-típus ismertetése, amelynek a részére a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket forgalomba kívánják hozni, különös tekintettel a veszteségviselési képességre és a befektetési horizontra;
iv.
amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék biztosítási szolgáltatást is kínál, e biztosítási szolgáltatás részletei, ideértve azt is, hogy milyen feltételek esetén jár a biztosítási szolgáltatás;
v.
a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék futamideje, ha ismert;
d)
a „Milyen kockázatai vannak a terméknek, és mit kaphatok cserébe?” című szakaszban a kockázat/nyereség profil rövid leírása, beleértve a következő elemeket:
i.
összesített kockázati mutató, kiegészítve e mutató magyarázó leírásával, annak főbb korlátai, valamint azoknak a kockázatoknak a magyarázó leírása, amelyek lényegesek a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék szempontjából, de amelyeket az összesített kockázati mutató nem vesz kellően figyelembe;
ii.
a befektetett tőkén elszenvedhető maximális veszteség, többek között az alábbiakra vonatkozó információk:
-
elveszítheti-e a lakossági befektető a teljes befektetett tőkét, vagy
-
a lakossági befektető viseli-e a további pénzügyi kötelezettségvállalások vagy kötelezettségek, többek között függő kötelezettségek felmerülésének kockázatát a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe befektetett tőkén túl, és
-
esettől függően az, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék tartalmaz-e a piaci kockázattal szembeni tőkevédelmet, és a tőkevédelem fedezetének és korlátozásainak részletei, különös tekintettel az igénybe vehetőségének idejére;
iii.
a megfelelő, teljesítménnyel kapcsolatos forgatókönyvek, és hogy azok milyen feltevéseken alapulnak;
iv.
adott esetben a lakossági befektetők által elérhető hozam feltételeire, illetve a kifizetés szerződésbe foglalt korlátjaira vonatkozó információk;
v.
arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a lakossági befektető lakóhelye szerinti tagállam adózási jogszabályai befolyásolhatják a tényleges kifizetést;
e)
a „Mi történik, ha a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának neve nem tud fizetni?” című szakaszban rövid tájékoztatás arról, hogy az ebből eredő veszteséget fedezi-e valamilyen befektetőkártalanítási vagy garanciarendszer, és ha igen, akkor melyik ez a rendszer, mi a garanciavállaló neve, és mely kockázatok tekintetében nyújt garanciát a rendszer, és mely kockázatok tekintetében nem;
f)
a „Milyen költségek merülnek fel?” című szakaszban tájékoztatás a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó költségekről, azaz a lakossági befektetőnél felmerülő közvetlen és közvetett, egyszeri és ismétlődő költségekről, ezen költségek összesített mutatóin keresztül bemutatva, továbbá, az összehasonlíthatóság érdekében, az összegszerű példákkal és százalékosan is kifejezett összes költség, ismertetve ezzel az összes költségnek a befektetésre gyakorolt összesített hatását.
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban egyértelműen jelezni kell, hogy a tanácsadók, forgalmazók vagy bármely más, a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek, vagy az azt értékesítő személyek részletes tájékoztatást fognak adni minden olyan forgalmazási költségről, amelyet az előbbiek szerint részletezett költségek még nem tartalmaznak, hogy a lakossági befektető átláthassa ezen összesített költségeknek a befektetés hozamára gyakorolt kumulatív hatását.
g)
a „Meddig tartsam meg a terméket, és hogyan juthatok korábban a pénzemhez?” című szakaszban:
i.
esettől függően az, hogy fennáll-e gondolkodási vagy elállási időszak egy lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatban;
ii.
az ajánlott, valamint adott esetben a kötelező minimális tartási időre vonatkozó tájékoztatás;
iii.
a befektetés lejárat előtti megszüntetésének lehetősége és ennek feltételei, ideértve minden alkalmazandó díjat és szankciót, figyelembe véve a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék kockázat/nyereség profilját és a termék által elérni kívánt piaci fejleményt;
iv.
tájékoztatás a termék lejárat előtti vagy adott esetben az ajánlott tartási idő vége előtti visszaváltásának lehetséges következményeiről, például a tőkevédelem elveszítéséről vagy a további függő költségekről;
h)
a „Hogyan tehetek panaszt?” című szakaszban tájékoztatás arról, hogy a lakossági befektető hogyan és kinél tehet panaszt a termékkel vagy a termék előállítójának, a termékkel kapcsolatos tanácsadást nyújtó személynek vagy a terméket értékesítő személynek a magatartásával kapcsolatban;
i)
a „További fontos információk” című szakaszban rövid ismertető bármely további tájékoztató dokumentumról (a marketinganyagok kivételével), amelyet a szerződéskötést megelőző és a szerződéskötést követő szakaszban a lakossági befektető rendelkezésére kell bocsátani.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza az annak megállapítására szolgáló eljárások részleteit, hogy egy lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e.
(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán (a továbbiakban: a vegyes bizottság) keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a következőket:
a)
a (3) bekezdésben említett egyes információk megjelenítésének és tartalmának részletei;
b)
a (3) bekezdés d) pontjának i. és iii. alpontjában említett, kockázat és nyereség bemutatását alátámasztó módszertan; valamint
c)
a (3) bekezdés f) pontjában említett költségek kiszámítására vonatkozó módszertan, ideértve az összesített mutatók meghatározását is.
A szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozásakor az európai felügyeleti hatóságoknak figyelembe kell venniük a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek különböző típusait és a közöttük lévő különbségeket, a lakossági befektetői kompetenciákat, továbbá a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek azon jellemzőit, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektetők részére a különböző alapul szolgáló befektetések vagy a termék által kínált egyéb választási lehetőségek közüli választást, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezt a választást különböző időpontokban is meg lehet tenni, vagy a választás a későbbiekben módosítható.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. március 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10-14. cikkével, az 1094/2010/EU rendelet 10-14. cikkével és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
9. cikk
A lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó egyedi információt tartalmazó marketingkommunikációs anyag nem tartalmazhat olyan állítást, amely ellentmond a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információknak, vagy csökkenti a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum jelentőségét. A marketingkommunikációs anyagban jelezni kell, hogy rendelkezésre áll a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum, és meg kell adni, hogy az miként és hol szerezhető be, ideértve a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának honlapját is.
10. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának rendszeresen felül kell vizsgálnia a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információkat, és a felülvizsgálat alapján szükségesnek mutatkozó pontokon módosítania kell a dokumentumot. A módosított változatot haladéktalanul közzé kell tenni.
(2) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a következőket:
a)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatának feltételei;
b)
azok a feltételek, amelyek esetén a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információkat kötelező módosítani;
c)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatát vagy annak módosítását szükségessé tevő egyedi feltételek azokban az esetekben, amikor a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék a lakossági befektetők részére nem érhető el folyamatosan;
d)
azok a körülmények, amelyek között a lakossági befektetőket tájékoztatni kell a lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosításáról, továbbá azon eszközök, amelyeken keresztül a lakossági befektetőket tájékoztatni kell.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
11. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója pusztán a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum alapján - ideértve annak esetleges fordításait is - nem tartozik polgári jogi felelősséggel, kivéve, ha az megtévesztő, nem pontos, vagy nem áll összhangban a kötelező erejű, szerződéskötést megelőző és szerződéses dokumentumok vonatkozó részeivel vagy a 8. cikkben meghatározott követelményekkel.
(2) Amennyiben egy lakossági befektető bizonyítja, hogy abból fakadóan, hogy az (1) bekezdésben említett körülmények között valamely kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban bízott, veszteséget szenvedett el, amikor olyan lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe fektetett be, amelyhez az említett kiemelt információkat tartalmazó dokumentum készült, akkor a nemzeti joggal összhangban kártérítést követelhet az elszenvedett veszteségre vonatkozóan a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójától.
(3) A (2) bekezdésben említett, de meg nem határozott fogalmakat - mint például a „veszteség” vagy a „kártérítés” fogalmát - a nemzetközi magánjog vonatkozó szabályai által megállapított alkalmazandó nemzeti joggal összhangban kell értelmezni és alkalmazni.
(4) Ez a cikk nem zárja ki további polgári jogi kártérítési igényeknek a nemzeti joggal összhangban történő érvényesítését.
(5) Az e cikk szerinti kötelezettségek nem korlátozhatók és nem szüntethetők meg szerződéses kikötésekkel.
12. cikk
Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum biztosítási szerződésre vonatkozik, a biztosító e rendelet szerinti kötelezettségei kizárólag a biztosításikötvény-tulajdonossal, és nem a biztosítási szerződés kedvezményezettjével szemben állnak fenn.
III. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátása
13. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek kellő időben a lakossági befektetők rendelkezésére kell bocsátania a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot azt megelőzően, hogy az adott lakossági befektetőt az e lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó bármely szerződés vagy ajánlat kötelezné.
(2) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy úgy is eleget tehet az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot olyan személy rendelkezésére bocsátja, aki vagy amely írásbeli felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a lakossági befektető nevében befektetési döntéseket hozzon az adott írásbeli felhatalmazás értelmében megkötött ügyletekre vonatkozóan.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve és a 2002/65/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésére, a 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és a 6. cikkére is figyelemmel, egy lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személynek lehetősége van arra, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az ügylet megkötését követően - indokolatlan késedelem nélkül - bocsássa a lakossági befektető rendelkezésére, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a lakossági befektető saját elhatározásából úgy dönt, hogy távközlési eszköz útján veszi fel a kapcsolatot a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személlyel és köti meg az ügyletet;
b)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az e cikk (1) bekezdése szerinti rendelkezésre bocsátása nem lehetséges;
c)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy arról tájékoztatta a lakossági befektetőt, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátása nem lehetséges, és egyértelműen a tudomására hozta, hogy a lakossági befektető késleltetheti az ügyletet annak érdekében, hogy még az ügylet megkötése előtt kézhez kaphassa és elolvashassa a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot;
d)
a lakossági befektető hozzájárul, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az ügylet megkötését követően indokolatlan késedelem nélkül kapja meg, ahelyett, hogy késleltetné az ügyletet annak érdekében, hogy a dokumentumot előbb megkaphassa.
(4) Amikor ugyanazon lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozóan egymást követő ügyleteket hajtanak végre a lakossági befektető nevében az általa a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személynek az első ügyletet megelőzően adott utasítások alapján, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség csak az első ügyletre és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a 10. cikkel összhangban történt módosítását követő első ügyletre vonatkozik.
(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésére bocsátására vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott követelménynek való megfelelés feltételeit.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
14. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot térítésmentesen kell a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátania.
(2) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az alábbi adathordozók valamelyikén kell a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátania:
a)
papíron: alapesetben ezt a módot kell alkalmazni, amennyiben a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket személyesen kínálják, és amennyiben a lakossági befektető nem ettől eltérően kéri;
b)
a papírtól eltérő tartós adathordozón, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy
c)
egy honlapon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.
(3) Ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy honlapon keresztül bocsátják rendelkezésre, akkor a lakossági befektető kérésére a dokumentumot térítésmentesen papíron is rendelkezésre kell bocsátani. A lakossági befektetőket tájékoztatni kell arról, hogy kérésre térítésmentesen jogosultak papíralapú példányra.
(4) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a papírtól eltérő tartós adathordozón az alábbi feltételek teljesülése esetén bocsátható rendelkezésre:
a)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelő; és
b)
a lakossági befektetőnek lehetősége volt választani a papíron és a tartós adathordozón történő információközlés között, és a befektető bizonyíthatóan ez utóbbit választotta.
(5) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum - a tartós adathordozó fogalommeghatározásának meg nem felelő - honlapon keresztül abban az esetben bocsátható rendelkezésre, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum honlapon keresztüli rendelkezésre bocsátása megfelelő;
b)
a lakossági befektetőnek lehetősége volt választani a papíron és a honlapon keresztül történő információközlés között, és a lakossági befektető bizonyíthatóan ez utóbbit választotta;
c)
a lakossági befektetőt elektronikus úton vagy írásban értesítették a honlap címéről és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a honlapon keresztüli elérhetőségéről;
d)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a honlapon elérhető, onnan letölthető és tartós adathordozón tárolható marad mindaddig, amíg a lakossági befektetőnek szüksége lehet rá.
Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a 10. cikknek megfelelően módosították, a lakossági befektető kérésére a korábbi változatokat is a rendelkezésére kell bocsátani.
(6) A (4) és (5) bekezdés alkalmazásában az információknak a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy honlapon keresztül történő rendelkezésre bocsátása akkor tekinthető megfelelőnek egy lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy, illetve egy lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából, ha bizonyítható, hogy a lakossági befektető rendszeres internethozzáféréssel rendelkezik. Erre vonatkozó bizonyítéknak tekinthető, ha a lakossági befektető e-mail címet ad meg az ügyletek bonyolítása céljára.
III. FEJEZET
A PIAC NYOMON KÖVETÉSÉVEL ÉS A TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖRÖK
15. cikk
(1) Az 1094/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EIOPA nyomon követi az Unióban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített biztosítási alapú befektetési termékek piacát.
(2) Az illetékes hatóságok nyomon követik a tagállamukban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített biztosítási alapú befektetési termékek piacát.
16. cikk
(1) Az 1094/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EIOPA az e cikk (2) és a (3) bekezdésében foglalt feltételek teljesülése esetén ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:
a)
bizonyos biztosítási alapú befektetési termékek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését; vagy
b)
valamely biztosító vagy viszontbiztosító bizonyos típusú pénzügyi tevékenységét vagy gyakorlatát.
Előfordulhat, hogy az EIOPA a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.
(2) Az EIOPA csak akkor hozhat az (1) bekezdés alapján határozatot, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a javasolt lépésre jelentős befektetővédelmi aggályok vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély miatt van szükség;
b)
az adott biztosítási alapú befektetési termékre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jog szabályozási követelményei nem elégségesek a veszély elhárítására;
c)
az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély elhárítása érdekében, vagy a megtett lépések nem megfelelőek a veszély elhárítására.
Az első albekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén az EIOPA megelőző jelleggel még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát vagy a befektetők számára történő értékesítését megelőzően is előírhatja az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást.
(3) Amikor az EIOPA e cikk alapján lépéseket tesz, gondoskodnia kell arról, hogy a lépés:
a)
ne járjon olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre nézve, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; vagy
b)
ne teremtse meg a szabályozási arbitrázs kockázatát.
Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 17. cikk szerinti intézkedést hoztak, az EIOPA az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket anélkül is meghozhatja, hogy kiadná a 18. cikkben előírt véleményt.
(4) Mielőtt az EIOPA úgy dönt, hogy e cikk alapján lépéseket tesz, értesítenie kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.
(5) Az EIOPA a honlapján értesítést tesz közzé az e cikk alapján tett minden lépéséről. Az értesítésben részletesen ismertetni kell a tilalmat vagy korlátozást, és meg kell határozni, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba. A tilalom vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyre az intézkedések hatálybalépése után került sor.
(6) Az EIOPA megfelelő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint előírt tilalmat vagy korlátozást. Amennyiben a tilalmat vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az hatályát veszti.
(7) Az EIOPA által e cikk alapján tett lépés az illetékes hatóságok által előzőleg tett bármely lépést felülír.
(8) A Bizottság a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azon kritériumok és tényezők meghatározása céljából, amelyeket az EIOPA-nak figyelembe kell vennie annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel a (2) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett jelentős befektetővédelmi aggály vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az adott biztosítási alapú befektetési termék összetettségének mértéke és kapcsolata azzal a befektetőtípussal, aki vagy amely számára a terméket forgalomba hozzák és értékesítik;
b)
a biztosítási alapú befektetési termék nagyságrendje vagy nominális értéke;
c)
a biztosítási alapú befektetési termék, valamely tevékenység vagy gyakorlat innovativitásának mértéke; és
d)
a termék vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel.
17. cikk
(1) Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja a következőket a tagállamában vagy a tagállamából:
a)
bizonyos biztosítási alapú befektetési termékek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatala, forgalmazása vagy értékesítése; vagy
b)
valamely biztosító vagy viszontbiztosító bizonyos típusú pénzügyi tevékenysége vagy gyakorlata.
(2) Az illetékes hatóság akkor teheti meg az (1) bekezdésben említett lépést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:
a)
a biztosítási alapú befektetési termék, tevékenység vagy gyakorlat jelentős befektetővédelmi aggályokat vet fel vagy veszélyt jelent a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására, illetve legalább egy tagállam pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitására nézve;
b)
a biztosítási alapú befektetési termékre, tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jog meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni;
c)
a lépés arányos, figyelembe véve az azonosított kockázatok jellegét, azt, hogy az érintett befektetők vagy piaci szereplők kifinomultságának szintjét, és a lépés által a biztosítási alapú befektetési terméket, tevékenységet vagy gyakorlatot birtokló, használó vagy abból hasznot húzó befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást;
d)
az illetékes hatóság megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; és
e)
a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból nyújtott szolgáltatásokra vagy tevékenységekre.
Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság megelőző jelleggel, még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát vagy a befektetők számára történő értékesítését megelőzően is előírhatja az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást. Az illetékes hatóság meghatározott körülmények esetén tilalmat vagy korlátozást állapíthat meg, vagy e tilalom vagy korlátozás alól kivételeket engedélyezhet.
(3) Az illetékes hatóság az e cikk szerinti tilalmat vagy korlátozást csak akkor írhatja elő, ha legalább egy hónappal az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontja előtt írásban vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon részletesen értesítette az összes többi érintett illetékes hatóságot és az EIOPA-t a következőkről:
a)
a biztosítási alapú befektetési termék, tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;
b)
a javasolt tilalom vagy korlátozás pontos jellege, és hatálybalépésének tervezett időpontja; valamint
c)
azon bizonyíték, amelyre határozatát alapította, és amely alapján meggyőződött arról, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.
(4) Azon kivételes esetekben, amikor az illetékes hatóság szerint e cikk alapján sürgős lépésre van szükség az (1) bekezdésben említett biztosítási alapú befektetési termékek, tevékenységek vagy gyakorlatok káros hatásainak megelőzése érdekében, az illetékes hatóság - az összes többi illetékes hatóságnak és az EIOPA-nak az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontját megelőzően legalább 24 órával megküldött írásbeli értesítés mellett - ideiglenes alapon lépéseket tehet, amennyiben az e cikkben meghatározott valamennyi kritérium teljesül, továbbá egyértelműen megállapítható, hogy az egy hónapos értesítési időszak mellett nem lehet megfelelően kezelni az adott aggályt vagy veszélyt. Az illetékes hatóság ideiglenes alapon nem tehet lépéseket három hónapot meghaladó időszakra.
(5) Az illetékes hatóságnak a honlapján értesítést kell közzétennie az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást előíró minden határozatáról. Ezen értesítésben részletesen ismertetni kell a tilalmat vagy korlátozást, és meg kell határozni, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba, továbbá meg kell határozni azt a bizonyítékot, amely alapján az illetékes hatóság meggyőződött a (2) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesüléséről. A tilalom vagy korlátozás csak olyan lépésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak.
(6) Az illetékes hatóság köteles a tilalmat vagy korlátozást visszavonni, ha a (2) bekezdésben foglalt feltételek már nem állnak fenn.
(7) A Bizottság a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel a (2) bekezdés első albekezdése a) pontjában említett jelentős befektetővédelmi aggály vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve a legalább egy tagállam pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az adott biztosítási alapú befektetési termék összetettségének mértéke és kapcsolata azzal a befektetőtípussal, aki vagy amely számára a terméket forgalomba hozzák és értékesítik;
b)
a biztosítási alapú befektetési termék, valamely tevékenység vagy gyakorlat innovativitásának mértéke;
c)
a termék vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel;
d)
a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása tekintetében a biztosítási alapú befektetési termék nagyságrendje vagy nominális értéke.
18. cikk
(1) Az illetékes hatóságok által a 17. cikk alapján tett lépések tekintetében az EIOPA-nak közvetítői és koordinátori szerepe van. Ezen belül az EIOPA-nak gondoskodnia kell arról, hogy az illetékes hatóság által tett lépés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.
(2) Miután az EIOPA a 17. cikkel összhangban értesítést kapott arról, hogy az említett cikk alapján bizonyos lépést fognak tenni, véleményt kell elfogadnia arról, hogy a tilalom vagy korlátozás indokolt és arányos-e. Ha az EIOPA úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell hozniuk a kockázat kezelésére, akkor ezt ki kell nyilvánítania a véleményében. A véleményt az EIOPA honlapján közzé kell tenni.
(3) Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az EIOPA valamely, a (2) bekezdés alapján elfogadott véleményével, vagy az ilyen vélemény ellenére megtagadja valamely lépés megtételét, honlapján azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.
IV. FEJEZET
PANASZTÉTEL, JOGORVOSLAT, EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS FELÜGYELET
19. cikk
A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója, az e termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy olyan megfelelő eljárásokat és szabályokat alakít ki, amelyek biztosítják, hogy:
a)
a lakossági befektetők hatékony módon nyújthatnak be panaszt a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójával szemben;
b)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentummal kapcsolatban panaszt benyújtó lakossági befektetők kellő időben és megfelelő módon érdemi választ kapjanak; és
c)
hatékony jogorvoslati eljárások álljanak a lakossági befektetők rendelkezésére a határokon átnyúló viták esetében is, különösen amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója egy másik tagállamban vagy harmadik országban található.
20. cikk
(1) E rendelet alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással és indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére kell bocsátaniuk az ebben a rendeletben meghatározott feladataik ellátásához és a hatáskörük gyakorlásához szükséges információkat.
(2) Az illetékes hatóságoknak a nemzeti joggal összhangban rendelkezniük kell az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges valamennyi felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel.
21. cikk
(1) A tagállamoknak a személyes adatok e rendelet szerinti, területükön végzett feldolgozása során a 95/46/EK irányelvet kell alkalmazniuk.
(2) A személyes adatoknak az európai felügyeleti hatóságok általi feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.
V. FEJEZET
KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK
22. cikk
(1) Az illetékes hatóságok felügyeleti hatáskörének,valamint a büntetőjogi szankciókról való rendelkezés és e szankciók kiszabása tagállami jogának a sérelme nélkül, a tagállamok megállapítják az e rendelet megsértésének minősülő esetekben alkalmazandó megfelelő közigazgatási szankciókra és intézkedésekre vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az említett szankcióknak és intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy nem állapítanak meg az első albekezdésben említett közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályokat azon jogsértések tekintetében, amelyekre nemzeti joguk alapján büntetőjogi szankciók vonatkoznak.
A tagállamok az első albekezdésben említett szabályokról 2016. december 31-ig értesítik a Bizottságot és a vegyes bizottságot. A szabályok esetleges módosításáról a tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot és a vegyes bizottságot.
(2) A 24. cikk szerinti hatáskörük gyakorlása során az illetékes hatóságoknak szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy a közigazgatási szankciók és intézkedések az e rendelettel elérni kívánt eredményekkel járjanak, továbbá a határokon átnyúló esetekben a közigazgatási intézkedések és szankciók alkalmazásakor összehangoltan kell fellépniük a párhuzamos és egymást átfedő lépések elkerülése érdekében.
23. cikk
Az illetékes hatóságok e rendelettel és a nemzeti joggal összhangban bármely alábbi módon gyakorolhatják szankciókiszabási hatáskörüket:
a)
közvetlenül;
b)
más hatóságokkal együttműködésben;
c)
saját felelősségüket megtartva az ilyen hatóságokra való hatáskör-átruházással;
d)
az illetékes igazságügyi hatóságok megkeresése útján.
24. cikk
(1) Ezt a cikket az 5. cikk (1) bekezdése, a 6. és a 7. cikk, a 8. cikk (1)-(3) bekezdése, a 9. cikk, a 10. cikk (1) bekezdése, a 13. cikk (1), (3) és (4) bekezdése, valamint a 14. és 19. cikk megsértése esetén kell alkalmazni.
(2) Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell legalább a következő közigazgatási intézkedések és szankciók nemzeti joggal összhangban történő kiszabására vonatkozó hatáskörrel:
a)
valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát megtiltó végzés;
b)
valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát felfüggesztő végzés;
c)
nyilvános figyelmeztetés, amely megnevezi a jogsértésért felelős személyt és a jogsértés jellegét;
d)
a 6., 7., 8. vagy 10. cikkben előírt követelményt nem teljesítő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátását megtiltó, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum új változatának közzétételét előíró végzés;
e)
közigazgatási bírság, amelynek összege legalább:
i.
bejegyzett szervezet esetében:
-
legfeljebb 5 000 000 EUR vagy azon tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, 2014. december 30. napján az említett összegnek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett érték, vagy az adott bejegyzett szervezet legutolsó rendelkezésre álló, az ügyvezető szerv által jóváhagyott beszámolója szerinti teljes éves árbevételének legfeljebb 3 %-a, vagy
-
a jogsértésből származó nyereség vagy a jogsértés révén elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszerese, ha az meghatározható;
ii.
természetes személy esetében:
-
legfeljebb 700 000 EUR, azon tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, 2014. december 30. napján az említett összegnek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett érték, vagy
-
a jogsértésből származó nyereség vagy a jogsértés révén elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszerese, ha az meghatározható.
Amennyiben az első bekezdés e pontjának i) alpontjában említett jogi személy anyavállalat vagy anyavállalat leányvállalata, amelynek a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) értelmében összevont pénzügyi beszámolót kell készítenie, a figyelembe veendő teljes árbevétel a legutolsó rendelkezésre álló, a legfelsőbb szintű anyavállalat ügyvezető szerve által jóváhagyott összevont beszámoló szerinti teljes éves árbevétel vagy az alkalmazandó, a számvitelre vonatkozó uniós jog szerinti, annak megfelelő típusú bevétel.
(3) A tagállamok további szankciókat és intézkedéseket, valamint az e rendeletben előírtnál magasabb szintű közigazgatási bírságokat is előírhatnak.
(4) Amennyiben az illetékes hatóságok egy vagy több, a (2) bekezdés szerinti közigazgatási szankciót és egyéb intézkedést szabtak ki, az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell olyan hatáskörrel, amelynek értelmében kiadhatnak olyan közleményt, vagy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója, az e termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy részére előírhatják az érintett lakossági befektetőnek címzett olyan közlemény kiadását, amelyben tájékoztatják a lakossági befektetőt a közigazgatási szankcióról és egyéb intézkedésről, illetve arról, hogy hol tehet panaszt, vagy hol nyújthat be jogorvoslati kérelmet.
25. cikk
Az illetékes hatóságoknak a 24. cikk (2) bekezdésében említett közigazgatási intézkedések és szankciók alkalmazásakor minden releváns körülményt figyelembe kell venniük, ideértve adott esetben az alábbiakat:
a)
a jogsértés súlyossága és időtartama;
b)
a jogsértésért felelős személy felelősségének mértéke;
c)
a jogsértésnek a lakossági befektető érdekeire gyakorolt hatása;
d)
a jogsértésért felelős személy együttműködő magatartása;
e)
a jogsértésért felelős személy általi esetleges korábbi jogsértések;
f)
a jogsértést követően a jogsértésért felelős személy által a jogsértés megismétlődésének elkerülése érdekében hozott intézkedések.
26. cikk
Az e rendelet értelmében hozott, szankciókat és intézkedéseket kiszabó határozatokkal szemben jogorvoslattal lehet élni.
27. cikk
(1) Az illetékes hatóságnak a közigazgatási intézkedések és szankciók nyilvános közzétételével egyidejűleg az adott közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról értesítenie kell az illetékes európai felügyeleti hatóságot.
(2) Az illetékes hatóságnak a 22. cikk és a 24. cikk (2) bekezdése alapján kiszabott valamennyi közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról évente összefoglaló tájékoztatást kell nyújtania értelemszerűen az illetékes európai felügyeleti hatóság részére.
(3) Az európai felügyeleti hatóságok az e cikkben említett információkat az éves jelentésükben teszik közzé.
28. cikk
(1) Az illetékes hatóságoknak hatékony mechanizmusokat kell létrehozniuk annak érdekében, hogy az e rendelet tényleges vagy esetleges megsértése esetén bejelentéssel lehessen fordulni hozzájuk.
(2) Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:
a)
a tényleges vagy esetleges jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;
b)
a munkáltatójuknál elkövetett jogsértést bejelentő munkavállalók megfelelő védelme legalább a megtorlással, a diszkriminációval és más tisztességtelen bánásmóddal szemben;
c)
az eljárás teljes időtartama alatt védelem biztosítása mind a jogsértést bejelentő személy, mind a jogsértésért állítólagosan felelős természetes személy személyazonosságára vonatkozóan, kivéve, ha a nemzeti jog a további vizsgálattal vagy a bejelentést követően indított bírósági eljárással összefüggésben előírja e személyek kilétének a felfedését.
(3) A tagállamok előírhatják az illetékes hatóságok számára, hogy azok a nemzeti jog alapján további mechanizmusokat hozzanak létre.
(4) A tagállamok a pénzügyi szolgáltatások szempontjából szabályozott tevékenységet folytató munkáltatóktól megkövetelhetik, hogy olyan megfelelő eljárásokat alakítsanak ki, amelyekkel a munkavállalóik a jogsértéseket - egy meghatározott, független és önálló csatornán keresztül - belsőleg jelenthetik.
29. cikk
(1) Azon, a 24. cikk (1) bekezdésében említett jogsértésekért közigazgatási szankciót vagy intézkedést kiszabó határozatot, amellyel szemben jogorvoslattal nem lehet élni, az illetékes hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenniük hivatalos honlapjukon azt követően, hogy a szankcióval vagy intézkedéssel sújtott személy értesítést kapott az említett határozatról.
A közzétételnek legalább a következő információkat tartalmaznia kell:
a)
a jogsértés típusa és jellege;
b)
a felelős személyek személyazonossága.
Ez a kötelezettség nem vonatkozik a vizsgálati jellegű intézkedést előíró határozatokra.
Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a jogi személyek kilétének vagy a természetes személyek személyazonosságának vagy személyes adatainak a közzététele - az említett adatok közzétételének arányosságát vizsgáló eseti értékelés alapján - aránytalan, vagy ha a közzététel veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását, illetőleg egy folyamatban lévő büntetőeljárást, az illetékes hatóságok kötelesek:
a)
elhalasztani a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozat közzétételét mindaddig, amíg a közzététel ellen szóló okok meg nem szűnnek;
b)
név megjelölése nélkül, a nemzeti joggal összhangban közzétenni a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozatot, amennyiben a név nélküli közzététel biztosítja az érintett személyes adatok hatékony védelmét; vagy
c)
eltekinteni a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozat közzétételétől, amennyiben az a) és b) pontban meghatározott opciókat nem tekintik elégségesnek annak biztosításához, hogy:
i.
a pénzügyi piacok stabilitása ne kerüljön veszélybe;
ii.
a kisebb jelentőségűnek tartott intézkedésekről szóló határozatok közzététele arányos legyen.
(2) Az illetékes hatóságok tájékoztatják az európai felügyeleti hatóságokat az összes kivetett, de az (1) bekezdés harmadik albekezdésének c) pontja alapján közzé nem tett közigazgatási szankcióról és intézkedésről, beleértve a kapcsolódó jogorvoslatokat és azok eredményét is.
A szankció vagy intézkedés név nélküli közzétételéről szóló döntés esetében az érintett adatok közzététele ésszerű ideig elhalasztható, amennyiben az említett időszak során a név nélküli közzététel indokai előreláthatólag meg fognak szűnni.
(3) Amennyiben a nemzeti jog előírja, hogy a szankciót vagy intézkedést kiszabó határozatot, amellyel szemben a megfelelő igazságügyi vagy más hatóságnál jogorvoslattal éltek, közzé kell tenni, akkor az illetékes hatóságoknak a hivatalos honlapjukon haladéktalanul közzé kell tenniük ezt az információt, valamint a jogorvoslat eredményére vonatkozó további információkat is. Közzé kell tenni továbbá a szankciót vagy intézkedést kiszabó, korábbi közzétett határozatot semmisnek nyilvánító határozatot is.
(4) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az e cikkel összhangban nyilvánosságra hozott információk a közzétételt követően legalább öt évig fenn maradjanak a hivatalos honlapjukon. A nyilvánosságra hozott személyes adatokat csak annyi ideig lehet az illetékes hatóság honlapján tartani, ameddig ez az alkalmazandó adatvédelmi szabályok alapján szükséges.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
30. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 8. cikk (4) bekezdésében, a 16. cikk (8) bekezdésében, valamint a 17. cikk (7) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása hároméves időtartamra szól 2014. december 30-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az említett hároméves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (4) bekezdésében, a 16. cikk (8) bekezdésében, valamint a 17. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 8. cikk (4) bekezdésének, a 16. cikk (8) bekezdésének vagy a 17. cikk (7) bekezdésének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.
31. cikk
Ha a Bizottság a 8. cikk (5) bekezdése, a 10. cikk (2) bekezdése vagy a 13. cikk (5) bekezdése alapján az európai felügyeleti hatóságok által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyező szabályozástechnikai standardokat fogad el, akkor az az időszak, amelynek során az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet e szabályozástechnikai standardokkal szemben, - eltérve az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől és a szabályozott kérdések összetettségének és terjedelmének figyelembevétele érdekében - az értesítés időpontjától számított két hónap. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal meghosszabbítható.
32. cikk
(1) A 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapkezelő társaságok és a 27. cikkében említett befektetési társaságok, valamint az említett irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében említett, ÁÉKBV-k befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyek 2019. december 31-ig mentesülnek az e rendelet szerinti kötelezettségek alól.
(2) Amennyiben valamely tagállam a lakossági befektetőknek kínált, ÁÉKBV-nek nem minősülő alapok kiemelt információkat tartalmazó dokumentumainak formájára és tartalmára alkalmazza a 2009/65/EK irányelv 78-81. cikkében meghatározott szabályokat, az alapkezelő társaságokra, a befektetési társaságokra és az ilyen alapok befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyekre alkalmazandó az e cikk (1) bekezdésében meghatározott mentesség.
33. cikk
(1) 2018. december 31-ig a Bizottság felülvizsgálja ezt a rendeletet. A felülvizsgálat keretében - az európai felügyeleti hatóságoktól kapott információk alapján - általános felmérést kell végezni az összetettségre utaló figyelmeztetés működésére vonatkozóan, figyelembe véve az illetékes hatóságok által ezzel kapcsolatban kialakított esetleges iránymutatásokat. A felülvizsgálat keretében fel kell mérni továbbá, hogy az e rendeletben megállapított szabályokat a gyakorlatban hogyan alkalmazzák - kellőképpen figyelembe véve a lakossági befektetési termékek piacának fejleményeit -, valamint meg kell vizsgálni a „környezet- és társadalomtudatos befektetés” megjelölés bevezetésének kivitelezhetőségét, költségeit és lehetséges előnyeit. A felülvizsgálat részeként a Bizottság fogyasztói tesztelést végez, valamint megvizsgálja egyrészt azt, hogy a jogalkotáson kívül milyen eszközök állnak rendelkezésre, másrészt azt, hogy a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálata milyen eredménnyel járt annak 27. cikke (1) bekezdése c), e) és g) pontja vonatkozásában.
A 2009/65/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti ÁÉKBV-k tekintetében a felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy az e rendelet 32. cikke szerinti átmeneti rendelkezéseket meg kell-e hosszabbítani, vagy - az adott esetben szükséges módosítások meghatározását követően - a 2009/65/EK irányelv kiemelt befektetői információkra vonatkozó rendelkezései felválthatók-e vagy egyénértékűnek tekinthetők-e e rendeletnek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumra vonatkozó rendelkezéseivel. A felülvizsgálat keretében ki kell térni arra a lehetőségre is, hogy e rendelet hatályát kiterjesszék-e egyéb pénzügyi termékekre, továbbá meg kell vizsgálni, hogy figyelemmel a gondos fogyasztóvédelmi - többek között a pénzügyi termékek összehasonlítására vonatkozó - előírásokra, fenn kell-e tartani bizonyos termékeknek a rendelet hatálya alóli mentességét. A felülvizsgálatnak arra is ki kell térnie, hogy helyénvaló-e közös szabályokat bevezetni arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállamnak közigazgatási szankciókat kell előírnia e rendelet megsértésének eseteire.
(2) A Bizottság - azon munka alapján, amelyet az EIOPA végzett a nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban - 2018. december 31-ig megvizsgálja, hogy célszerű-e javaslatot tenni egy olyan új jogalkotási aktusra, amely az említett termékekre vonatkozó megfelelő tájékoztatási kötelezettségeket ír elő, vagy pedig e rendelet hatálya alá célszerű-e bevonni a 2. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett nyugdíjbiztosítási termékeket.
E vizsgálat során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az ilyen intézkedések ne eredményezzék a tájékoztatási kötelezettségek alacsonyabb szintjét azokban a tagállamokban, amelyekben már működnek az ilyen nyugdíjtermékekre vonatkozó tájékoztatási rendszerek.
(3) A Bizottság a vegyes bizottsággal folytatott konzultációt követően - adott esetben a vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt - az (1) és (2) bekezdésre vonatkozó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(4) 2018. december 31-ig a Bizottság piacfelmérést végez arra vonatkozóan, hogy rendelkezésre állnak-e - és ha igen, térítésmentesen használhatók-e - e termékek piacán olyan online kalkulátorok, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektető számára, hogy kiszámítsa a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait. A Bizottság beszámol arról, hogy ezek az eszközök megbízható és pontos számításokat végeznek-e valamennyi, e rendelet hatálya alá tartozó termék tekintetében.
Ha a piacfelmérés azt mutatja ki, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen eszközök, illetve a rendelkezésre álló eszközök segítségével a lakossági befektetők nem képesek felmérni a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait, a Bizottság megvizsgálja annak kivitelezhetőségét, hogy az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül olyan szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzanak ki, amelyek meghatározzák az ilyen, európai uniós szinten alkalmazott eszközökre vonatkozó specifikációkat.
34. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2016. december 31-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. november 26-án.