РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 234/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 207, параграф 2, член 209, параграф 1 и член 212, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът следва да се стреми да развива отношения и да създава партньорства с трети държави. Настоящият регламент представлява нов и допълващ инструмент, който предоставя пряка подкрепа за външните политики на Съюза посредством разширяване на партньорствата за сътрудничество и диалога по политиките към области и теми извън сътрудничеството за развитие. Той се основава на придобития опит с индустриализирани държави и държави и територии с висок доход съгласно Регламент (ЕО) № 1934/2006 на Съвета (3).
(2)
Приложното поле на сътрудничеството по географските програми с развиващите се държави, територии и региони, определено съгласно Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4), е почти изцяло ограничено до финансирането на мерки, които изпълняват критериите за официална помощ за развитие (ОПР), установени от Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (КПР/ОИСР).
(3)
През последното десетилетие Съюзът последователно заздравява двустранните си отношения с широк кръг от индустриализирани и други държави и територии с висок или среден доход в различни региони на света.
(4)
Съюзът се нуждае от финансов инструмент за външната политика с глобален обхват, позволяващ финансирането на мерки, които може да не се определят като ОПР, но са от изключително значение за задълбочаването и заздравяването на неговите отношения със съответните трети държави, по-специално чрез диалог по политиките и развитие на партньорства. Този нов инструмент, новаторски по отношение на приложното поле и целите, следва да създаде положителна среда за задълбочаване на отношенията между Съюза и съответните трети държави и следва да отстоява основните интереси на Съюза.
(5)
В интерес на Съюза е да укрепва отношенията си и диалога с държави, с които има стратегически интерес да насърчава изграждането на връзки, и по-специално с развитите и развиващите се държави, които играят все по-важна роля на световната сцена, включително в глобалното управление, външната политика, международната икономика, многостранните форуми и структури като Г-8 и Г-20, и да посреща предизвикателствата в световен план.
(6)
Необходимо е Съюзът да изгради всеобхватни партньорства с новите участници на международната сцена, с цел насърчаване на стабилен и приобщаващ международен ред, преследване на общи глобални обществени блага, отстояване на основните интереси на Съюза и увеличаване на познанията за него в тези държави.
(7)
Приложното поле на настоящия регламент трябва да е от световен мащаб и да дава възможност за подкрепа на мерките за сътрудничество, както е уместно, с оглед заздравяване на отношенията с всички държави, в които Съюзът има стратегически интереси, в съответствие с целите на настоящия регламент.
(8)
В интерес на Съюза е да продължи да насърчава диалога и сътрудничеството с държави, които вече не отговарят на изискванията за участие в двустранни програми по Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Инструмент за сътрудничество за развитие“).
(9)
Освен това е в интерес на Съюза да има приобщаващи световни институции, основаващи се на ефективно многостранно сътрудничество и да работи за постигането на тази цел.
(10)
Съгласно настоящия регламент Съюзът следва да подкрепя изпълнението на външното измерение на стратегията, очертана от Комисията в съобщението ѝ от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („Европа 2020“), обединяващо три стълба: икономически, социален и екологичен. По-конкретно, настоящият регламент следва да подкрепя цели, свързани с глобални въпроси, например изменението на климата, енергийната сигурност и ефективното използване на ресурсите, прехода към по-екологосъобразна икономика, науката, иновациите и конкурентоспособността, мобилността, търговията и инвестициите, икономическите партньорства, стопанската дейност, заетостта и регулаторното сътрудничество с трети държави, както и по-добрия достъп до пазара за предприятията от Съюза, включително интернационализацията на малките и средни предприятия (МСП). Регламентът следва също така да насърчава публичната дипломация, образователното и университетското сътрудничество и дейностите по осведомяване.
(11)
По-конкретно, борбата с изменението на климата е едно от най-големите глобални предизвикателства, пред които са изправени Съюзът и по-широката международна общност. Изменението на климата е област, в която са необходими неотложни международни действия и в която постигането на целите на Съюза изисква сътрудничество с партньорски държави. Ето защо Съюзът трябва да засили усилията си за насърчаване на глобален консенсус в това отношение. В съответствие със съобщението на Комисията от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020““, с което Съюзът се призовава да увеличи дела от бюджета си, свързан с климата, най-малко до 20 %, настоящият регламент следва да допринесе за постигането на тази цел.
(12)
Транснационалните предизвикателства, например замърсяването на околната среда и достъпът до и устойчивото използване на суровини и редкоземни елементи, изискват основан на правила, приобщаващ подход.
(13)
Съюзът се ангажира да помогне за постигането на глобалните цели за биологичното разнообразие до 2020 г. и да допринесе за изпълнението на свързаната с това стратегия за мобилизиране на ресурсите.
(14)
В отношенията си със своите партньори по целия свят Съюзът се ангажира с насърчаването на достойния труд за всички хора, както и с ратифицирането и ефективното прилагане на международно признатите трудови стандарти и многостранни споразумения в областта на околната среда.
(15)
Важен стратегически интерес на Съюза е увеличаването на растежа и заетостта чрез насърчаване на справедлива и отворена търговия и инвестиции на многостранно и двустранно равнище и чрез подкрепа на преговорите и изпълнението на споразуменията за търговия и инвестиции, по които Съюзът е страна. Съгласно настоящия регламент Съюзът следва да спомогне за създаването на сигурна среда за повишаване на търговските и инвестиционни възможности в световен мащаб за предприятията от Съюза, в т.ч. МСП, включително посредством подкрепа за регулаторното сътрудничество и сближаване, защита на международните стандарти, подобряване опазването на правата на интелектуална собственост и премахване на неоправдани пречки пред достъпа до пазара.
(16)
Съгласно член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) дейността на Съюза на международната сцена се ръководи от основополагащите принципи за неговото създаване, развитие и разширяване, които той цели да насърчава в останалата част от света, а именно демокрацията, правовата държава, универсалността и неделимостта на правата на човека и на основните свободи, зачитането на човешкото достойнство, принципите на равенство и солидарност и зачитането на принципите на Устава на Организацията на обединените нации и на международното право.
(17)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективното използване на наличните ресурси с оглед оптимизиране на въздействието на външната си дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите на Съюза за външна дейност, както и чрез създаването на полезни взаимодействия между настоящия регламент, другите инструменти за финансиране на външната дейност и другите политики на Съюза. Това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработени в рамките на инструментите за финансиране на външната дейност.
(18)
С цел да се осигури видимостта на помощта на Съюза за гражданите на държавите бенефициери и за гражданите на Съюза, по целесъобразност следва да има целенасочена комуникация и предоставяне на информация чрез подходящи средства.
(19)
За да се постигнат целите на настоящия регламент, е необходимо да се следва диференциран и гъвкав подход с ключовите партньорски държави, който отчита техните икономически, социални и политически условия, както и конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза, като същевременно се запази възможността за интервенция по целия свят при необходимост. Съюзът следва да прилага всеобхватен подход към външната политика, включително към секторните политики на Съюза.
(20)
С цел да увеличи ефективността на своя ангажимент за насърчаване и защита на своите интересите в отношенията си с трети държави, Съюзът следва да може да реагира гъвкаво и своевременно на променящи се и/или непредвидени нужди посредством приемането на специални мерки, които не са включени в многогодишни индикативни програми.
(21)
Когато е възможно и целесъобразно, целите на настоящия регламент следва да бъдат преследвани в консултации със съответните партньори и заинтересовани страни, включително организации на гражданското общество и местни власти, като се има предвид важността на функциите им.
(22)
Външната дейност на Съюза съгласно настоящия регламент следва да допринася за постигането на ясни резултати (включително краен резултат, постижение и въздействие) в държавите - бенефициери на помощта от Съюза. Когато е подходящо и възможно, резултатите от външната дейност на Съюза и ефикасността на инструмента, създаден с настоящия регламент следва да бъдат проследявани и оценявани на базата на показатели, които са предварително установени, ясни, прозрачни и по целесъобразност измерими, както и специфични за отделните държави, и адаптирани към особеностите и целите на този инструмент.
(23)
Действията по настоящия регламент следва по целесъобразност да отчитат надлежно резолюциите и препоръките на Европейския парламент.
(24)
С цел приложното поле на настоящия регламент да се адаптира към бързо развиващата се обстановка в трети държави, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с приоритетите, определени в приложението. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(25)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6). Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално насочеността им към дадена политика и финансовото им отражение, за тяхното приемане следва да бъде използвана процедурата по разглеждане, освен в случай на техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер.
(26)
Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност са определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (7).
(27)
С настоящия регламент се определя финансов пакет за целия срок на прилагане на регламента, който да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина, за сътрудничеството по бюджетните въпроси и за доброто финансово управление (8), за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(28)
Организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност са установени в Решение 2010/427/ЕС на Съвета (9).
(29)
Тъй като целите на настоящия регламент, по-специално установяването на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, а поради своя мащаб може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(30)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да се съобрази с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (10). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и цели
1. С настоящия регламент се създава Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави („Инструмент за партньорство“), за да се благоприятстват и отстояват интересите на Съюза и взаимните интереси. Инструментът за партньорство подкрепя мерки, които отговарят по ефективен и гъвкав начин на целите, произтичащи от двустранните, регионалните или многостранните отношения на Съюза с трети държави, и служат за посрещане на предизвикателствата в световен план, и гарантират адекватни последващи действия на решенията, вземани на многостранно равнище.
2. Мерките, които ще бъдат финансирани по Инструмента за партньорство, отразяват следните конкретни цели на Съюза:
а)
подкрепа на стратегиите за партньорство на Съюза за двустранно, регионално и междурегионално сътрудничество чрез насърчаване на диалога относно политиките и разработване на колективни подходи и ответни мерки срещу предизвикателствата в световен план. Постигането на тази цел се измерва и чрез напредъка, постигнат от ключовите партньорски държави в борбата с изменението на климата или в насърчаването на свързаните с околната среда стандарти на Съюза;
б)
изпълнение на международното измерение на„Европа 2020“. Постигането на тази цел се измерва чрез възприемането на политиките и целите на „Европа 2020“ от страна на ключовите партньорски държави;
в)
подобряване на достъпа до пазарите на партньорски държави и стимулиране на търговията, инвестициите и бизнес възможностите за предприятията от Съюза, като се премахват пречките пред достъпа до пазари и инвестициите, посредством икономически партньорства, стопанско и регулаторно сътрудничество. Постигането на тази цел се измерва чрез дела на Съюза във външната търговия с ключовите партньорски държави и чрез търговските и инвестиционните потоци към партньорските държави, към които са специално насочени дейностите, програмите и мерките по настоящия регламент;
г)
подобряване на широкоразпространеното разбиране за Съюза, на обществената информираност за него и на ролята му на световната сцена посредством публична дипломация, контакти между хората, сътрудничество в областта на образователните и академичните въпроси, сътрудничество с мозъчни тръстове и дейности по осведомяване за защита на ценностите и отстояване на интересите на Съюза. Постигането на тази цел може да бъде измервано, inter alia, чрез проучвания или оценки на общественото мнение.
Член 2
Обхват
1. С настоящия регламент се подкрепят предимно мерки за сътрудничество с държави, в които Съюзът има стратегически интерес да насърчава изграждането на връзки, по-специално развитите и развиващите се държави, които играят все по-значима роля в световните отношения, включително външната политика, международната икономика и търговия, международните форуми и глобалното управление и посрещането на предизвикателствата в световен план, или в които Съюзът има други значими интереси.
2. Без да се засяга действието на параграф 1, всички трети държави, региони и територии могат да отговарят на условията за сътрудничество по настоящия регламент.
Член 3
Общи принципи
1. Съюзът се стреми да насърчава, развива и укрепва принципите на демокрацията, равенството, зачитането на правата на човека и основните свободи, както и принципа на правовата държава, на които той се основава, посредством диалог и сътрудничество с трети държави.
2. За да се засили въздействието на помощта от Съюза, при планирането на сътрудничеството с трети държави където е уместно се прилага диференциран и гъвкав подход, за да се отчетат техните икономически, социални и политически условия, както и конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза.
3. Съюзът насърчава съгласуван многостранен подход към глобалните предизвикателства и стимулира сътрудничеството с международни или регионални организации и органи, включително международните финансови институции, агенциите, фондовете и програмите на ООН и други двустранни донори.
4. При прилагането на настоящия регламент и при формулирането на политиката, стратегическото планиране и програмиране, както и на мерките за изпълнение, Съюзът има за цел да гарантира последователност и съгласуваност с други области на своята външна дейност, по-специално Инструмента за сътрудничество за развитие, както и с други подходящи политики на Съюза.
5. Мерките, финансирани по настоящия регламент, се основават, където е уместно, на политиките за сътрудничество, определени в инструменти като споразумения, декларации и планове за действие договорени между Съюза и съответните международните организации или между Съюза и съответните трети държави и региони.
Мерките, финансирани по настоящия регламент, обхващат и областите, които имат отношение към насърчаване на конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза.
6. Подкрепата на Съюза по настоящия регламент се предоставя в съответствие с Регламент (EС) № 236/2014.
Член 4
Програмиране и индикативно разпределение на средствата
1. Комисията приема многогодишни индикативни програми (МИП) в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 3 от Регламент (EС) № 236/2014.
2. В МИП се определят стратегическите и/или съвместните интереси и приоритети на Съюза, конкретните цели и очакваните резултати. За държавите или регионите, за които е изготвен съвместен рамков документ, установяващ всеобхватна стратегия на Съюза, МИП се основават на този документ.
3. В МИП се определят също така приоритетните области, избрани за финансиране от Съюза, и се очертава индикативното разпределение на средствата като цяло, по приоритетни области и по партньорски държави или групи от партньорски държави за съответния период, включително участието в глобални инициативи. По целесъобразност тези суми могат да бъдат изразени под формата на граници на вариране.
4. В МИП могат да се предвидят средства в размер, ненадвишаващ 5 % от общата сума, които не се разпределят за приоритетна област, за партньорска държава или за група държави. Тези средства се заделят в съответствие с член 2, параграфи 2, 3 и 5 от Регламент (EС) № 236/2014.
5. Процедурата, посочена в член 16, параграф 4 от Регламент(EС) № 236/2014, може да се прилага за целите на изменение на МИП по надлежно обосновани наложителни причини за спешност.
6. Във връзка с постигането на целите, посочени в член 1 Комисията може да взема предвид географската близост на най-отдалечените региони на Съюза и отвъдморските страни и територии в сътрудничеството си с трети държави.
7. При всяко програмиране или преглед на програмите, което се прави след публикуването на доклада за междинен преглед, посочен в член 17, параграф 4 от Регламент(EС) № 236/2014, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията в него.
Член 5
Тематични приоритети
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 6 за изменение на тематичните приоритети, които да бъдат осъществени чрез помощта на Съюза съгласно настоящия регламент и които са установени в приложението към настоящия регламент. По-специално, след публикуването на доклада за междинен преглед и въз основа на препоръките, съдържащи се в този доклад, Комисията приема делегиран акт за изменение на приложението към настоящия регламент до 31 март 2018 г.
Член 6
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, се предоставя на Комисията за срока на действие на настоящия регламент.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5 влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 7
Комитет
Комисията се подпомага от Комитета за Инструмента за партньорство. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнението на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. е 954 765 000 EUR.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите, посочени в многогодишната финансова рамка.
2. В съответствие с член 18, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1288/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), за да се насърчи международното измерение на висшето образование, се отпуска индикативна сума в размер на 1 680 000 000 EUR от различните инструменти за финансиране на външната дейност (Инструмента за сътрудничество за развитие, Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12), Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (13) и Инструмента за партньорство, за действия за мобилност с цел учене към или от партньорски държави по смисъла на Регламент (ЕС) № 1288/2013, както и за сътрудничество и диалог относно политиките с органи,институции и организации от тези държави. Регламент (ЕС) № 1288/2013 се прилага към използването на посочените средства.
Финансирането се предоставя чрез два многогодишни транша, покриващи съответно само първите четири години и останалите три години. Разпределянето на това финансиране се отразява в многогодишното индикативно програмиране, предвидено в настоящия регламент, съгласно набелязаните потребности и приоритети на съответните държави. Разпределените суми могат да бъдат преразгледани в случай на значими непредвидени обстоятелства или важни политически промени в съответствие с приоритетите на външната дейност на Съюза.
3. Действията от обхвата на Регламент (ЕС) № 1288/2013 се финансират от Инструмента за партньорство, само доколкото те не отговарят на условията за финансиране по другите инструменти за финансиране на външната дейност и допълват или подсилват други инициативи по настоящия регламент.
Член 9
Европейска служба за външна дейност
Настоящият регламент се прилага в съответствие с Решение 2010/427/ЕС.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 234/2014/EU RENDELETE
(2014. március 11.)
a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére, 209. cikke (1) bekezdésére és 212. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Uniónak törekednie kell arra, hogy elmélyítse kapcsolatait és partnerségeket alakítson ki harmadik országokkal. Ez a rendelet egy olyan új és kiegészítő eszköz, amely közvetlenül támogatja az Unió külső szakpolitikáit, és kiterjeszti az együttműködési partnerségeket és a szakpolitikai párbeszédet a fejlesztési együttműködés keretein túlmutató területekre és témakörökre. Ez a rendelet az 1934/2006/EK tanácsi rendelet (3) hatálya alá tartozó iparosodott és magas jövedelmű országok és területek vonatkozásában szerzett tapasztalatokra épít.
(2)
A 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott, a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze keretében létrehozott földrajzi programok során a fejlődő országokkal, területekkel és régiókkal megvalósuló együttműködés köre szinte teljes egészében a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC-OECD) által a hivatalos fejlesztési segélyre (ODA) meghatározott követelmények teljesítését szolgáló pénzügyi intézkedésekre korlátozódott.
(3)
Az elmúlt évtized során az Unió következetesen erősítette bilaterális kapcsolatait a világ számos különböző térségében található iparosodott és egyéb magas, illetve közepes jövedelmű országgal és területtel.
(4)
Az Uniónak globális hatályú külpolitikai pénzügyi eszközre van szüksége, amely lehetővé teszi olyan intézkedések támogatását, amelyek az ODA keretében esetleg nem támogathatók, de az érintett harmadik országokkal fennálló kapcsolatok - különösen a szakpolitikai párbeszéden és a partnerségek fejlesztésén keresztül történő - elmélyítésében és megszilárdításában kulcsfontosságúak. Ennek az új, hatályát és célkitűzéseit tekintve innovatív eszköznek pozitív környezetet kell teremtenie az Unió és az érintett harmadik országok közötti kapcsolatok elmélyítéséhez, továbbá elő kell segítenie az alapvető uniós érdekek érvényesülését.
(5)
Az Unió érdeke, hogy elmélyítse kapcsolatait és a párbeszédet azokkal az országokkal, amelyek esetében az Unió stratégiai érdeke megkívánja a kapcsolatok előmozdítását, különösen azokkal a fejlett és fejlődő országokkal, amelyek egyre fontosabb szerepet játszanak a nemzetközi ügyekben, így például a globális kormányzásban, a külpolitikában, a nemzetközi gazdaságban, az olyan multilaterális fórumokon és szervezetekben, mint például a G8-ak és a G20-ak, valamint a globális kihívások kezelésében.
(6)
Az Uniónak átfogó partnerségeket kell kiépítenie a nemzetközi színtér új szereplőivel a szilárd és befogadó nemzetközi rend támogatása, a közös globális közjavak kialakításának és az Unió alapvető érdekeinek előmozdítása, valamint az Unió ismertségének ezen országokban való növelése érdekében.
(7)
E rendelet hatályának a világ egészére ki kell terjednie annak érdekében, hogy az e rendeletben foglalt célkitűzésekkel összhangban az Unió stratégiai érdekeinek megfelelően bármely ország vonatkozásában szükség szerint támogatni lehessen a kapcsolatok megszilárdítását célzó együttműködési intézkedéseket.
(8)
Az Unió érdeke, hogy továbbra is ösztönözze az azon országokkal folytatott párbeszédet és együttműködést, amelyek már nem jogosultak a 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz (a továbbiakban: a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszköz) keretében megvalósuló bilaterális programokban való részvételre.
(9)
Az Uniónak érdekében áll továbbá hatékony multilateralizmusra épülő, inkluzív globális intézmények létrehozása érdekében fellépni.
(10)
E rendelet alapján az Uniónak támogatnia kell az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, a 2010. március 3-i bizottsági közleményben felvázolt stratégia (a továbbiakban: Európa 2020) külső dimenziójának végrehajtását, három pillért is egyesítve ezáltal: a gazdaságit, a társadalmit és a környezetit. E rendeletnek különösen az olyan globális kérdésekhez kapcsolódó célkitűzéseket kell támogatnia, mint például az éghajlatváltozás, az energiabiztonság és az erőforrás-hatékonyság, a környezetbarátabb gazdaságra való áttérés, a tudomány, az innováció és a versenyképesség, a mobilitás, a kereskedelem és a beruházás, a harmadik országokkal kialakított gazdasági partnerségek, üzleti, foglalkoztatási és szabályozási együttműködés, valamint az uniós gazdasági társaságok- köztük a kis- és középvállalkozások (kkv-k) - nemzetközivé válásának az elősegítése. A rendeletnek ösztönöznie kell továbbá a nyilvános diplomáciát, az oktatási és tudományos ügyekben való együttműködést, valamint a tájékoztatási tevékenységeket.
(11)
Az éghajlatváltozás elleni küzdelem elismerten azon nagy globális kihívások egyike, amellyel az Uniónak és a szélesebb értelemben vett nemzetközi közösségnek szembe kell néznie. Az éghajlatváltozás az egyik olyan terület, ahol sürgős nemzetközi fellépésre van szükség, és ahol az uniós célok elérése szükségessé teszi a partnerországokkal való együttműködést. Az Uniónak következésképpen meg kell erősítenie az éghajlatváltozással kapcsolatos globális egyetértés elősegítésére irányuló erőfeszítéseit. „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című, 2011. június 29-i bizottsági közleménynek megfelelően - amely felhívja az Uniót, hogy költségvetésének az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó részét legalább 20 %-ára kell növelni - e rendeletnek hozzá kell járulnia ezen cél eléréséhez.
(12)
Az olyan transznacionális kihívások, mint a környezetkárosodás, valamint a nyersanyagokhoz és a ritkaföldfémekhez való hozzáférés és azok fenntartható használata szabályokon alapuló, inkluzív megközelítés alkalmazását teszik szükségessé.
(13)
Az Unió elkötelezett a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020. évi globális célkitűzések teljesítésének elősegítése és az ezekhez kapcsolódó, az erőforrások mobilizációjára irányuló stratégia megvalósítása mellett.
(14)
Az Unió a partnerországaival fenntartott kapcsolataiban világszerte elkötelezte magát a mindenki számára biztosított tisztességes munka, valamint a nemzetközileg elismert munkaügyi normák és multilaterális környezetvédelmi megállapodások megerősítése és tényleges végrehajtása mellett.
(15)
Az Unió egyik fontos stratégiai érdeke, hogy élénkítse a növekedést és a munkahelyteremtést azzal, hogy multilaterális és bilaterális szinten ösztönzi a tisztességes és nyitott kereskedelmet és beruházást, továbbá hogy támogatja az Unió mint szerződő fél részvételével létrejött kereskedelmi és beruházási megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokat és e megállapodások végrehajtását. E rendelet alapján többek között a szabályozási együttműködés és harmonizáció, a nemzetközi normák elősegítése, a szellemitulajdon-jogok védelmének fokozása révén, valamint a piacra jutás indokolatlan akadályainak felszámolására törekedve az Uniónak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az-uniós gazdasági társaságok, és nem utolsó sorban a kis- és középvállalkozások - számára világszerte biztonságos környezet alakuljon ki a fokozott kereskedelmi és beruházási lehetőségek tekintetében.
(16)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke értelmében az Unió nemzetközi szintű tevékenységét ugyanazon elveknek kell irányítaniuk, mint amelyek a létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és amelyek érvényesülését a világ többi részén is elő kívánja mozdítani, nevezetesen a demokráciának, a jogállamiságnak, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának, az emberi méltóság tiszteletben tartásának, az egyenlőség és a szolidaritás elveinek, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartásának.
(17)
Az Uniónak a rendelkezésre álló források leghatékonyabb kihasználására kell törekednie külső tevékenysége hatásainak optimalizálása érdekében. Ezt az Unió külső tevékenységét szolgáló eszközök közötti koherencia és kiegészítő jelleg, valamint az ezen rendelet, a külső tevékenységet szolgáló egyéb finanszírozási eszközök és az egyéb uniós szakpolitikák közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Ennek pedig a külső tevékenységek finanszírozására szolgáló eszközök keretében kidolgozott programok kölcsönös megerősítését is maga után kell vonnia.
(18)
Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió támogatása láthatóvá váljon a kedvezményezett országok polgárai és az uniós polgárok számára - lehetőség szerint - megfelelő eszközök alkalmazásával célzott kommunikációt és tájékoztatást kell végezni.
(19)
Az e rendeletben foglalt célkitűzések eléréséhez olyan differenciált és rugalmas megközelítést kell alkalmazni a legfontosabb partnerországokkal, amely figyelembe veszi azok gazdasági, társadalmi és politikai viszonyait, valamint az Unió sajátos érdekeit, szakpolitikai prioritásait és stratégiáit is, világszerte fenntartva a beavatkozás lehetőségét bárhol a világon, ahol ez szükségessé válik. Az Uniónak átfogó megközelítést kell alkalmaznia a külpolitika terén, beleértve az Unió ágazati szakpolitikáit is.
(20)
A többéves indikatív programokban nem szereplő különös intézkedések elfogadása révén az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy rugalmasan és a megfelelő időben reagáljon a változó vagy az előre nem látható igényekre, hogy a harmadik országokkal fennálló kapcsolataiban hatékonyabban tudjon fellépni saját érdekeinek érvényesítése és védelme érdekében.
(21)
E rendelet céljait minden olyan esetben, amikor az lehetséges és célszerű, az érintett partnerekkel és érdekelt felekkel, köztük a civil társadalmi szervezetekkel és a helyi hatóságokkal konzultálva kell megvalósítani, figyelembe véve ezek szerepének jelentőségét.
(22)
Az e rendelet keretében végrehajtott uniós külső tevékenységnek egyértelmű eredményekhez (ideértve a következményeket, a végeredményeket és a hatásokat) kell hozzájárulnia az uniós támogatásban részesülő országokban. Valahányszor lehetséges és helyénvaló, az Unió külső tevékenységének eredményeit és az e rendelettel létrehozott eszköz hatékonyságát olyan előre meghatározott, egyértelmű, átlátható és adott esetben országspecifikus és mérhető mutatók alapján kell nyomon követni és értékelni, amelyek igazodnak az eszköz egyedi jellemzőihez és célkitűzéseihez.
(23)
Az e rendeleten alapuló intézkedések végrehajtásakor adott esetben kellően figyelembe kell venni az Európai Parlament állásfoglalásait és ajánlásait.
(24)
Annak érdekében, hogy e rendelet hatálya igazodjék a harmadik országok gyorsan változó világához, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletben meghatározott prioritások vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(25)
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (6). Figyelembe véve e végrehajtási aktusok sajátosságait, különösen azok szakpolitika-orientáló jellegét, és pénzügyi hatásait, azok elfogadására a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kisebb összegű, technikai végrehajtási intézkedések esetében.
(26)
A külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat a(z) 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) állapítja meg.
(27)
Ez a rendelet meghatározza az alkalmazásának időtartamára vonatkozó pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (8) 17. pontja értelmében vett elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
(28)
Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetét és működését a 2010/427/EU tanácsi határozat állapítja meg (9).
(29)
Mivel a rendelet célját, nevezetesen a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(30)
Indokolt e rendelet alkalmazásának időszakát az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet alkalmazási időszakához (10) igazítani. Ezért ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és célok
(1) Ez a rendelet a harmadik országokkal folytatandó együttműködésre irányuló Partnerségi Eszközt (a továbbiakban: Partnerségi Eszköz) hoz létre az uniós és a kölcsönös érdekek előmozdítása és támogatása érdekében. A Partnerségi Eszközzel azokat az intézkedéseket kell támogatni, amelyek hatékonyan és rugalmasan képesek megvalósítani az Unió harmadik országokkal fennálló bilaterális, regionális vagy multilaterális kapcsolataiból eredő célkitűzéseket, kezelnie kell a globális kihívásokat, illetve biztosítja a multilaterális szinten hozott döntések megfelelő nyomon követését.
(2) E Partnerségi Eszköz keretében finanszírozandó intézkedésekben tükröződniük kell az alábbi konkrét uniós célkitűzéseknek:
a)
az Unió bilaterális, regionális és régiók közötti együttműködési partnerségi stratégiáinak támogatása a szakpolitikai párbeszéd előmozdításával, valamint a globális kihívások közös megközelítéseinek és kezelésének kidolgozásával. E célkitűzés megvalósulását többek között a legfontosabb partnerországok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem vagy az Unió környezetvédelmi előírásainak előmozdítása terén elért előrehaladás révén kell mérni;
b)
az Európa 2020 nemzetközi dimenziójának megvalósítása. E célkitűzés megvalósulását azzal kell mérni, hogy a legfontosabb partnerországok milyen mértékben veszik át az Európa 2020 szakpolitikáit és célkitűzéseit;
c)
gazdasági partnerségek, üzleti és szabályozási együttműködés révén az uniós gazdasági társaságok partnerországbeli piacra jutásának elősegítése, valamint e vállalkozások számára a kereskedelmi, a beruházási és az üzleti lehetőségek fokozása, a piacra jutás és a beruházás útjában álló akadályok felszámolásával együtt. E célkitűzés megvalósulását az Uniónak a legfontosabb partnerországokkal folytatott kereskedelemben való részesedésével, valamint az e rendelet szerinti fellépésekkel, programokkal és intézkedésekkel kifejezetten megcélzott partnerországokba irányuló kereskedelem és beruházás volumenével kell mérni;
d)
az Unió és a világban betöltött szerepe széles körű megértésének és láthatóságának javítása a nyilvános diplomácián és az emberek közötti kapcsolatokon keresztül, valamint az oktatási, a tudományos és az agytrösztök keretében megvalósuló együttműködés és tájékoztatási tevékenységek révén, melyek célja az uniós értékek és érdekek előmozdítása. E célkitűzés megvalósulását többek között közvélemény-kutatásokkal vagy értékelésekkel lehet mérni.
2. cikk
Hatály
(1) E rendelet elsősorban az azon országokkal folytatott együttműködési intézkedéseket támogatja, amelyek esetében az Unió stratégiai érdeke megkívánja a kapcsolatok ösztönzését, különösen azokkal a fejlett és fejlődő országokkal, amelyek egyre jelentősebb szerepet játszanak a nemzetközi ügyekben, így például a külpolitikában, a nemzetközi gazdaságban és kereskedelemben, a multilaterális fórumokon,valamint a globális kormányzásban és a globális kihívások kezelésében, illetve ahol az Unió egyéb jelentős érdekekkel rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül az e rendelet szerinti együttműködésre minden harmadik ország, régió és terület jogosult lehet.
3. cikk
Általános elvek
(1) Az Unió a harmadik országokkal folytatott párbeszéd és együttműködés révén törekszik az Unió alapjául szolgáló elvek - a demokrácia, az egyenlőség, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság - előmozdítására, fejlesztésére és megszilárdítására.
(2) Az uniós támogatás hatásának fokozása érdekében adott esetben differenciált és rugalmas megközelítést kell alkalmazni a harmadik országokkal való együttműködés kialakítása során az ezen országok gazdasági, társadalmi és politikai körülményeinek, valamint az Unió sajátos érdekeinek, szakpolitikai prioritásainak és stratégiáinak figyelembevétele érdekében.
(3) Az Unió támogatja a globális kihívások koherens multilaterális megközelítését, és előmozdítja a nemzetközi vagy regionális szervezetekkel, illetve testületekkel - így például a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, az ENSZ ügynökségekkel, alapokkal és programokkal, valamint egyéb bilaterális támogatókkal - folytatott együttműködést.
(4) E rendelet végrehajtásakor az Unió a szakpolitikák, a stratégiai tervezés és programozás, valamint a végrehajtási intézkedések kialakítása során koherencia és következetesség biztosítására törekszik a külső tevékenységének egyéb területeivel, különösen a Fejlesztési Együttműködési Finanszírozási Eszközzel és egyéb vonatkozó uniós szakpolitikákkal.
(5) Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedéseknek adott esetben az olyan eszközökben meghatározott együttműködési politikákon kell alapulniuk, mint például az Unió és az érintett nemzetközi szervezetek, vagy az Unió és az érintett harmadik országok, illetve régiók közötti megállapodások, nyilatkozatok és cselekvési tervek.
Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedéseknek le kell fedniük az Unió sajátos érdekeinek, szakpolitikai prioritásainak és stratégiáinak előmozdításához kapcsolódó területeket is.
(6) Az e rendelet keretében nyújtott uniós támogatást a 236/2014/EU rendeletnek megfelelően kell megvalósítani.
4. cikk
Programozás és a pénzeszközök indikatív elosztása
(1) A Bizottság a 236/2014/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében többéves indikatív programokat fogad el.
(2) A többéves indikatív programokban meg kell határozni az Unió stratégiai érdekeit és/vagy a kölcsönös érdekeket és prioritásokat, valamint a konkrét célkitűzéseket és az elvárt eredményeket. Azon országok vagy régiók esetében, amelyekre vonatkozóan átfogó uniós stratégiát tartalmazó közös keretdokumentum készült, a többéves indikatív programoknak ezen a dokumentumon kell alapulniuk.
(3) A többéves indikatív programokban meg kell állapítani továbbá az uniós finanszírozásra kiválasztott prioritási területeket, és az érintett időszakra körvonalazni kell a pénzeszközök indikatív elosztását összességében, prioritási területek szerint, valamint partnerországonként vagy partnerország-csoportonként, ideértve a globális kezdeményezésekben való részvételt is. Az említett összegek adott esetben tartomány formájában is megadhatók.
(4) A többéves indikatív programokban a teljes összeg 5 %-át meg nem haladó mértékig elő lehet irányozni olyan pénzösszegeket, amelyeket nem rendelnek prioritási területhez, partnerországhoz vagy partnerországcsoporthoz. Ezeket a pénzösszegeket a 236/2014/EU rendelet 2. cikkének (2), (3) és (5) bekezdésével összhangban kell lekötni.
(5) A 236/2014/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdésében említett eljárás kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben alkalmazható a többéves indikatív programok módosítására.
(6) Az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérésével összefüggésben a Bizottság az Unió harmadik országokkal folytatott együttműködése során figyelembe veheti az Unió legkülső régióinak, valamint tengerentúli országainak és területeinek földrajzi közelségét.
(7) A 236/2014/EU rendelet 17. cikkében említett félidős felülvizsgálati jelentés (a továbbiakban: félidős felülvizsgálati jelentés)közzétételét követően végrehajtott programozási vagy program-felülvizsgálati tevékenység során figyelembe kell venni a félidős felülvizsgálati jelentésben foglalt eredményeket, megállapításokat és következtetéseket.
5. cikk
Tematikus prioritások
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 6. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e rendelet értelmében nyújtott uniós támogatás által követendő és e rendelet mellékletében megállapított tematikus prioritások módosítására vonatkozóan. Így különösen, a félidős felülvizsgálati jelentés közzétételét követően és ezen jelentésben foglalt ajánlások alapján a Bizottság 2018. március 31-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el e rendelet mellékletének módosításáról.
6. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap az 5. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 5. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása e rendelet időbeli hatályával megegyező időtartamra szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) Az 5. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
7. cikk
Bizottság
A Bizottságot a Partnerségi Eszközzel foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
8. cikk
Pénzügyi keretösszeg
(1) Az e rendelet végrehajtására elkülönített pénzügyi keretösszeg a 2014-2020-as időszakra 954 765 000 EUR.
Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a többéves pénzügyi keretben meghatározott korlátokon belül.
(2) Az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 18. cikke (4) bekezdésében említettek szerint a felsőoktatás nemzetközi dimenziójának előmozdítása érdekében a különböző külső tevékenységekkel kapcsolatos finanszírozási eszközökből, azaz (Fejlesztési Együttműködési Eszközből, a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) által létrehozott Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA II) és a Partnerségi Eszközből) 1 680 000 000 EUR indikatív összeget kell elkülöníteni az 1288/2013/EU rendelet értelmében vett partnerországokba, vagy ilyen országokból érkező tanulási célú mobilitással kapcsolatos intézkedésekre, valamint az ezen országok hatóságaival, intézményeivel és szervezeteivel folytatott együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre. E pénzeszközök felhasználására az 1288/2013/EU rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
A pénzeszközök két többéves előirányzat révén állnak majd rendelkezésre, amelyek az első négy, illetve a fennmaradó három évre szólnak. Az eszközből származó előirányzatokat fel kell tüntetni az e rendelet szerinti többéves indikatív programozásában, az érintett országok megállapított igényeivel és prioritásaival összhangban. Az előirányzott összegek jelentős, előre nem látható körülmények vagy fontos politikai változások esetén az Unió külső tevékenységének prioritásaival összhangban felülvizsgálhatók.
(3) Az 1288/2013/EU rendelet keretében végrehajtott tevékenységeket kizárólag a Partnerségi Eszközből kell finanszírozni, amennyiben nem jogosultak más külső tevékenységi eszközből történő finanszírozásra, és kiegészítik vagy megerősítik az e rendelet keretébe tartozó egyéb kezdeményezéseket.
9. cikk
Európai Külügyi Szolgálat
Ezt a rendeletet a 2010/427/EU határozattal összhangban kell alkalmazni.
10. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. március 11-én.