РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
A BIZOTTSÁG 418/2013/EU RENDELETE
(2013. május 3.)
az Indiából származó egyes rozsdamentes acélhuzalok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. augusztus 10-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes rozsdamentes acélhuzaloknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás (a továbbiakban: a dömpingellenes eljárás) megindítását.
(2)
A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acélhuzalok Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot (a továbbiakban: a szubvencióellenes eljárás) indított.
(3)
A panaszt 2012. június 28-án nyújtotta be az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer) (a továbbiakban: panaszos) olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes rozsdamentes acélhuzalok teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
1.2. A vizsgálatban érintett felek
(4)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket és felhasználókat, valamint az indiai hatóságokat a vizsgálat megindításáról.
(5)
A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(6)
Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és uniós gyártók nagy számára az eljárásban, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy úgy döntött, hogy a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza az alaprendelet 17. cikkének megfelelően (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).
1.2.1. Mintavétel az exportáló gyártók esetében
(7)
Az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.
(8)
Összesen 18 exportáló gyártó, amelyek közül néhány ugyanazon vállalatcsoporthoz tartozik, adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában, valamint közülük hét kért egyéni vizsgálatot abban az esetben, ha nem vennék fel a mintába. Ezen együttműködő vállalatok közül 15 számolt be arról, hogy a vizsgálati időszakban exportált rozsdamentes acélhuzalokat az Unióba. A mintát így az ezen 15 exportáló gyártó által benyújtott információk alapján választották ki.
(9)
Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság a mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta két egyéni vállalatot és egy, négy kapcsolatban álló vállalatból álló vállalatcsoportot tartalmazott, amelyek együtt az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának több mint 63 %-át bonyolították.
(10)
Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az érintett ország valamennyi ismert és érintett exportáló gyártójával és hatóságával konzultált a reprezentatív minta kiválasztásával kapcsolatban. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
(11)
A fenti (9) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. A dömping kivizsgálása céljából megvizsgált vállalatokat az alábbi (19) preambulumbekezdés sorolja fel.
(12)
Ezenfelül, a (8) preambulumbekezdésben említettek szerint, kezdetben hét egyéni vizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett be. Úgy ítélték azonban, hogy az egyéni vizsgálat túl nagy terhet jelentene és késleltetné a vizsgálat időben történő lezárását.
(13)
Azoknak az exportálóknak a kérelmeit azonban, amelyek határidőn belül benyújtották a szükséges információkat, meg fogják vizsgálni a vizsgálat hátralévő részében.
1.2.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ezt a mintát eredetileg öt olyan gyártó alkotta, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy rozsdamentes acélhuzalokat gyártanak az Unióban. A Bizottság a mintát az értékesítések, a termelés volumene és a földrajzi elhelyezkedés alapján választotta ki. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt mintával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. A kérdőívekre adott válaszok elemzése arra világított rá, hogy egy kiválasztott uniós gyártóval kapcsolatban álló vállalat is érintett volt a rozsdamentes acélhuzal gyártásában és értékesítésében. Így ezt a kapcsolatban álló vállalatot is felvették a mintába. A mintába felvett hat uniós gyártó termelése így a becsült uniós össztermelés 46,5 %-át tette ki. A minta az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan tekinthető reprezentatívnak.
1.2.3. Mintavétel az importőrök körében
(15)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat.
(16)
Összesen kilenc független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság három vállalatból álló mintát választott ki, amelyek az Unióba irányuló indiai import 23,8 %-át adták a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló legnagyobb mennyiségű import alapján. A mintába kiválasztott importőrök közül kettő azonban nem válaszolta meg a kérdőíveket. A vizsgálat e szakaszában ezért a mintavétel nem alkalmazható, és ismét felkérik az importőröket az együttműködésre a vizsgálat hátralévő időszakában.
1.2.4. Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások
(17)
A kérdőíveket a mintába felvett három indiai exportáló gyártó (és azok csoportjai) részére, valamint az egyéni vizsgálatot kérelmező exportáló gyártóknak, a mintába felvett hat uniós gyártónak, a mintába felvett három független importőrnek és a kilenc ismert felhasználónak küldték meg.
(18)
A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett három indiai exportáló gyártó (és azok csoportjai), valamint az egyéni vizsgálatot kérelmező exportáló gyártók közül kettő, a mintába felvett hat uniós gyártó, egy független importőr és három felhasználó küldte meg.
(19)
A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi felek telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
Uniós gyártók:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Németország
-
Inoxfil S.A., Igualada, Spanyolország
-
Rodacciai SPA, Milánó, Olaszország
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Olaszország
-
Ugitech csoport:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franciaország
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Németország
Indiai exportáló gyártók:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(20)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(21)
Az érintett termék huzal rozsdamentes acélból, amely:
-
2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázaléknál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,
-
kevesebb, mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot, és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,
jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kód alá tartozik, és Indiából származik.
(22)
Az egyik fél jelezte, hogy vannak úgynevezett „magas műszaki színvonalú” terméktípusok, amelyek különböznek az érintett termék Indiában, de az Unióban gyártott egyéb típusaitól is. Azt állították továbbá, hogy az Indiából az Unióba exportált legtöbb típussal ellentétben, a magas műszaki színvonalú terméktípusok nem tömegáruk, hanem egyedi terméktípusok, amelyeket egyedi felhasználásra, adott acélminőségben és meghatározott átmérővel gyártanak, és amelyekre a vizsgálatnak nem kellene kiterjednie.
(23)
Ebben a szakaszban úgy tűnik, hogy a magas műszaki színvonalú terméktípusok a termék meghatározásának részét képezik, és azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek az érintett termék egyéb típusaival összehasonlítva. Ezenfelül úgy tűnik, hogy ezeket a típusokat gyártják az uniós gyártók is, ennélfogva a magas műszaki színvonalú terméktípusokra is kiterjed a vizsgálat hatálya.
2.2. Hasonló termék
(24)
A vizsgálat szerint az érintett termék és az Indiában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.
3. DÖMPING
3.1. Bevezetés
(25)
Az indiai exportáló gyártók telephelyein tartott ellenőrző látogatások, valamint az összegyűjtött információ azt követő elemzése során megállapítást nyert, hogy azok valamennyien szolgáltattak olyan információkat, amelyek nem tekinthetők megbízhatónak.
(26)
Az egyik exportáló gyártó esetében, a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben bejelentett költségek nem voltak összhangban, illetve összeegyeztethetők a gyártó belső számviteli rendszerében rögzített költségekkel.
(27)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottságnak bejelentett költségek és az ellenőrző látogatás idején a belső számviteli rendszerben talált költségek között észlelt eltérés a tranzakciók hibás rögzítéséből, valamint a számviteli módszerek közötti különbségből adódtak, különös tekintettel a nyersanyag-felhasználásra. Az exportáló gyártó azt állította, hogy az adatok a belső számviteli rendszerben nem megbízhatóak, és nem lehetne azokat a vizsgálat céljaira felhasználni. Bár az exportáló gyártó évek óta ugyanazt a számviteli rendszert használja, azt állította, hogy a Bizottságnak az elemzését a kitöltött kérdőívben bejelentett költségekre kellene alapoznia, nem a költségekre vonatkozóan a vállalat belső számviteli rendszerében található adatokra.
(28)
Meg kell jegyezni, hogy míg a belső számviteli rendszerben található adatok konzisztensek voltak az exportáló gyártó által szolgáltatott ellenőrzött pénzügyi kimutatásokkal, addig lehetetlen volt az ellenőrző látogatás alatt az egyeztetés és így a kapcsolat megállapítása a külön a jelenlegi vizsgálat céljára készített költségtáblázatok és a belső számviteli rendszer adatai között. Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkének megfelelően úgy vélik, hogy az exportáló gyártó számviteli rendszerében lévő adatokat kell felhasználni a dömpingellenes vizsgálat céljára.
(29)
A Bizottság ezért a gyártó belső számviteli rendszerében rendelkezésre álló tények felhasználásával ideiglenesen kiigazította az említett exportáló gyártó által a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokat.
(30)
Egy másik exportáló gyártó esetében a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívében a Bizottságnak bejelentett nyersanyagbeszerzéseket és nyersanyag-felhasználást nem támasztották alá a gyártó nyilvántartásában talált adatok. Úgy tűnik, hogy különösen az acélminőség szerinti megoszlás volt különböző a két forrásban. A Bizottság megjegyzi, hogy az acélminőség kulcsfontosságú tényező a végtermék költségeinek meghatározásában. Az acélminőségre vonatkozó megbízhatatlan információ súlyosan torzíthatja az egyedi terméktípusok költségeivel és eladási árával kapcsolatos számításokat, és ezért félrevezető lehet.
(31)
Az exportáló gyártó azonban azt állította, hogy a nyersanyagbeszerzéseket tartalmazó számítógépes fájlok, amelyeket a Bizottság az ellenőrző látogatáson gyűjtött, hiányosak voltak, mivel a további nyersanyagbeszerzéseket a vállalat más egységei bonyolították le, mely beszerzéseket azonban nem jelentettek be és azokat nem tartalmazták a Bizottság által az ellenőrző látogatás idején gyűjtött, és megvizsgált számítógépes fájlok. Ezenfelül az exportáló gyártó azt állította, hogy az acélminőség szerinti mennyiségekben megfigyelt diszkrepanciák annak a ténynek voltak betudhatók, hogy néhány acélminőség esetében részben átfedés volt és a gyártási folyamat egyes részei nem voltak nyomon követhetőek az egyes acélminőségek szintjén.
(32)
A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a vállalatnak a további nyersanyagbeszerzésekkel kapcsolatos fenti állításai nem magyarázzák kellően a megfigyelt diszkrepanciákat az egyes acélminőségek szintjén. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a vállalat azt állította, hogy nem lehetséges az egyes acélminőségek pontos nyomon követése a gyártási folyamat valamennyi szakaszában. Ez az érv tovább gyengíti az acélminőségekre vonatkozó jelentési rendszer egészének megbízhatóságát. Az acélminőségre vonatkozó információkat ideiglenesen félrevezetőnek kell tekinteni.
(33)
A Bizottság úgy véli, hogy a nyersanyag acélminőség szerinti, bejelentett megoszlása nem megbízható és azt ideiglenesen nem kell figyelembe venni és a megállapításoknak a rendelkezésre álló tényeken kell alapulniuk az alaprendelet 18. cikkével összhangban. A jelentési rendszer egészének megbízhatatlansága miatt, nem volt lehetséges megállapításokat tenni egyik bejelentett acélminőség alapján sem. Ezért az összes nyersanyag teljes felhasználását egészében véve, az acélminőség szerinti megoszlásra tekintet nélkül, figyelembe vették a valamennyi termékre vonatkozó átfogó dömpingkülönbözet kiszámításához.
(34)
Egy harmadik exportáló gyártó esetében a Bizottság az ellenőrző látogatás alatt megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben a Bizottságnak bejelentett nyersanyagforgalom nem volt konzisztens a gyártó számviteli rendszerében lévő adatokkal. Úgy tűnik, hogy az acélminőség szerinti megoszlás volt különböző a két forrásban.
(35)
Az exportáló gyártó, miközben elismert néhány hibát a kérdőívre adott válaszokban, azt állította, hogy a nyersanyag teljes mennyiségében megmutatkozó különbségeket össze lehet egyeztetni, figyelembe véve a nyilvántartásokban található változásokat. A vállalat azonban azt is állította, hogy a részben átfedésben lévő acélminőségek lehetetlené teszik a pontos egyeztetést az egyes acélminőségekkel. Ez az érv tovább gyengíti az acélminőségre vonatkozó jelentési rendszer egészének megbízhatóságát. Az acélminőségre vonatkozó információkat félrevezetőnek kell tekinteni.
(36)
A Bizottság úgy véli, hogy a nyersanyag acélminőség szerinti, bejelentett megoszlása nem megbízható és ideiglenesen nem kell figyelembe venni, és a megállapításoknak a rendelkezésre álló tényeken kell alapulniuk az alaprendelet 18. cikkével összhangban. A jelentési rendszer egészének megbízhatatlansága miatt nem volt lehetséges megállapításokat tenni egyik bejelentett acélminőség alapján sem. Ezért az összes nyersanyag teljes felhasználását egészében véve, az acélminőség szerinti megoszlásra tekintet nélkül, figyelembe vették a valamennyi termékre vonatkozó átfogó dömpingkülönbözet kiszámításához.
(37)
Minden egyes gyártó kapott egy levelet, amely felvázolja annak specifikus és részletes okait, hogy miért tekintik a kitöltött kérdőívben szolgáltatott egyes adatokat elfogadhatatlannak. Arról is tájékoztatást kaptak, hogy a Bizottság szándékában állt ideiglenes megállapításokat tenni a rendelkezésre álló tények alapján az alaprendelet 18. cikkével összhangban.
(38)
Mind a három exportáló gyártó lehetőséget kapott észrevételek megtételére, és meghallgatást kértek, amelyet lehetővé tettek számukra. A gyártók írásbeli észrevételeket is tettek az alaprendelet 18. cikkének lehetséges alkalmazásával kapcsolatosan. Az általuk adott magyarázatok ellenére nem voltak képesek kielégítően tisztázni a fent leírt kérdéseket, amely egyes adatoknak a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatokkal való helyettesítéséhez vezetett.
3.2. A rendes érték
(39)
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes mintába kiválasztott exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e a hasonló terméket belföldön független vevők részére, azaz azt vizsgálta, hogy ezen eladások teljes mennyisége a vizsgálati időszakban eléri-e az érintett termék Unióban értékesített teljes mennyiségének legalább az öt százalékát az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében. A Bizottság megállapította, hogy a hasonló termék egyes mintába kiválasztott gyártók általi belföldi összértékesítése reprezentatív.
(40)
A Bizottság ezt követően a mintába felvett, a belföldi piacon összességében reprezentatív mennyiségben értékesítő gyártók esetében meghatározta azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azzal közvetlenül összehasonlíthatók.
(41)
A 3.1. szakaszban említetteknek megfelelően azonban, a két exportáló gyártóra vonatkozóan itt leírt összehasonlításokat valamennyi termék összességére alapozták, az egyes terméktípusok külön történő összehasonlítása helyett.
(42)
A mintába kiválasztott gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal azonosnak vagy összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi eladásait akkor tekintették megfelelően reprezentatívnak, ha annak a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piac független vevői számára eladott teljes mennyisége az uniós exportra eladott azonos vagy hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át képviselte.
(43)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes mintába kiválasztott gyártók belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ezt a vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapították meg.
(44)
Amennyiben a kiszámított előállítási költségekkel megegyező, vagy annál magasabb nettó árú terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amennyiben ennek a típusnak a súlyozott eladási átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges hazai árra alapozták, amelyet a kérdéses típus vizsgálati időszak során történt összes hazai értékesítésének súlyozott átlagára alapján számítottak ki, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem.
(45)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(46)
Amennyiben valamennyi terméktípus értékesítése veszteséges volt, ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették.
(47)
Amennyiben nem értékesítettek a rendes kereskedelmi forgalomban hasonló terméket, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a számított rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban állapította meg.
(48)
A rendes értéket úgy állapították meg, hogy hozzáadták a vizsgálati időszakban felmerült átlagos előállítási költséghez, szükség esetén kiigazítva, a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlagát és a mintába vett exportáló gyártók hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát. Az előállítási, valamint az SGA-költségeket, a fenti 3.1. szakaszban említettek szerint, még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(49)
Az egyes vállalatok megkapják az egyéni részletes számítást, amelyek alapján a rendes értéküket meghatározták és lehetőséget kapnak arra, hogy észrevételeket tegyenek.
3.3. Exportár
(50)
A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül a független vevőknek vagy a kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak.
(51)
Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független vevőknek exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.
(52)
Amikor az Unióba irányuló exportértékesítés kapcsolatban álló vállalaton keresztül történik, akkor az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban azon ár alapján állapítják meg, amennyiért az importált terméket először viszontértékesítették a független vevők részére az Unióban. Ezekben az esetekben minden, a behozatal és viszonteladás között felmerülő költség - beleértve a vámokat és az adókat, valamint az SGA-költségeket és a nyereséget - tekintetében kiigazításokat tettek. A kapcsolatban álló importőr saját SGA-költségeit alkalmazták, és egy ésszerű haszonkulcsot határoztak meg azon haszonkulcs alapján, amelyet a független importőr az érintett termékkel kapcsolatban elért.
3.4. Összehasonlítás
(53)
A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(54)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.
(55)
Ez alapján kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos, csomagolási, hitelköltségek, engedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.
3.5. Dömpingkülönbözetek
(56)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a mintába kiválasztott mindegyik vállalat esetében összehasonlították a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával.
(57)
Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban, amiatt, hogy az alaprendelet 18. cikkét mindhárom mintába felvett exportáló gyártóra alkalmazzák, a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetét nem lehetett megállapítani a mintába vett vállalatok átlagos dömpingkülönbözete alapján.
(58)
Ebben az esetben megfelelőnek ítélték ideiglenesen meghatározni a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingkülönbözetet az Eurostat importstatisztikái szerinti exportár alapján, valamint a mintába felvett indiai gyártókra vonatkozóan meghatározott átlagos rendes érték alapján, amennyiben azt nem érintette az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása.
(59)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet ideiglenesen 28,0 %-on állapították meg.
(60)
Az összes többi indiai exportáló gyártó tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek céljából összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az Indiából származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat importstatisztikái feltüntetik. A magas szintű együttműködésre tekintettel a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb, mintába felvett exportáló gyártóra meghatározott dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.
(61)
Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen 32,3 %-ban állapították meg.
(62)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
(%)
Vállalatok
Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
28,0
Összes többi vállalat
32,3
4. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
4.1. Az uniós gazdasági ágazat
(63)
Hasonló terméket 27 gyártó állított elő az Unióban. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.
4.2. Uniós termelés
(64)
A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - mint például a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat - felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
(65)
Meg kell jegyezni, hogy egy uniós gyártó, amely kapcsolatban áll egy indiai exportáló gyártóval, és amely ellenezte a vizsgálat megindítását, szintén beletartozik az „uniós gazdasági ágazat” meghatározásba.
(66)
Ezen az alapon a teljes uniós termelés becsült mértéke körülbelül 139 141 tonna a vizsgálati időszak alatt. Ez a számadat magában foglalja valamennyi olyan uniós gyártó termelését, amely jelentkezett a Bizottságnál, valamint azon uniós gyártók becsült termelését, amelyek nem vették fel a kapcsolatot a Bizottsággal a vizsgálat során.
4.3. Mintavétel az uniós gyártók körében
(67)
A fenti (14) preambulumbekezdésben említettek szerint hat uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek termelése a hasonló termék uniós össztermelés becsült mennyiségének 46,5 %-át teszi ki.
5. KÁROKOZÁS
5.1. Uniós felhasználás
(68)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló teljes értékesítési volumene és a teljes behozatal alapján határozták meg. A 2009-es évet az érintett termék és a hasonló termék előállításához szükséges fő nyersanyag, a nikkel példátlanul magas ára, valamint a pénzügyi válság globális negatív hatásai jellemezték, amelyek abban az évben együttesen az uniós felhasználás különösen alacsony szintjét eredményezték. A piaci helyzet azonban az alábbi táblázat szerint javult és az uniós felhasználás 50 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között.
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Forrás:
Eurostat, a panasz és a kitöltött kérdőívek.
5.2. Az érintett országból származó uniós behozatal
5.2.1. Az érintett behozatal volumene és piaci részesedése
(69)
A figyelembe vett időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóktól az Unióba irányuló dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése az alábbiak szerint változott:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Volumen
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Piaci részesedés (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Forrás:
Eurostat, a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(70)
Az Indiából származó behozatal jelentős mértékben, 110 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Az emelkedés különösen jelentős volt 2009 és 2010 között, amikor az Indiából származó behozatal 72 %-kal emelkedett és az uniós felhasználás 42 %-kal nőtt. Miközben azonban a felhasználás csak 5 %-kal nőtt 2010 és a vizsgálati időszak alatt, az Indiából származó import volumene továbbra is jelentősen, 22 %-kal emelkedett ugyanabban az időszakban.
(71)
Az Indiából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése jelentős mértékben, 40 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt.
5.2.2. A behozott termékek ára és alákínálás
(72)
A fenti (22) preambulumbekezdésben ismertettek szerint az egyik fél kifejezte aggályait amiatt, hogy a dömpingellenes kérdőív nem tette lehetővé az érintett termék egyes típusainak megkülönböztetését, amelyek a véleményük szerint különbözőek.
(73)
Ezt az aggályt a kérdőívben, az úgynevezett termékkód kibővítésével kezelték a vizsgálatban szereplő releváns típusok egyértelmű meghatározása érdekében, különös tekintettel az árak összehasonlításának gyakorlatára. Ebben a szakaszban, a vizsgálat felfedte, hogy az indiai exportáló gyártók csak korlátozott mennyiségben exportáltak ezekből a magas műszaki színvonalú típusokból. Mindazonáltal rá kell mutatni, hogy a termékkódokban történt változások biztosították, hogy egyes terméktípusok árát közvetlenül összehasonlítsák hasonló terméktípusok árával.
(74)
Az alábbi táblázat mutatja a dömpingelt behozatal átlagárát:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/tonna)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Forrás:
Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(75)
Az Indiából származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt 35 %-kal nőtt, azonban az uniós gazdasági ágazat eladási árai alatt maradtak ugyanebben az időszakban (lásd az alábbi (93) preambulumbekezdést). Ez magyarázza a behozatal mennyiségének megnövekedését, valamint ugyanebben az időszakban az indiai exportőrök piaci részesedésének jelentős, 40 %-os növekedését.
(76)
A vizsgálati időszakra jellemző alákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a mintába felvett indiai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített dömpingelt behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(77)
Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban 15 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az érintett országból az Unió piacára történő dömpingelt behozatal esetében. A dömpingelt behozatalnak az Unió áraihoz képest alacsonyabb árai a figyelembe vett időszakban magyarázzák az indiai import volumenének és piaci részesedésének jelentős emelkedését 2009 és a vizsgálati időszak között.
5.3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.3.1. Előzetes megjegyzések
(78)
Az Indiából származó dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(79)
A (14) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a mintavételt az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára használták.
(80)
A kár elemzése céljából, a Bizottság megkülönböztette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. Ebben a tekintetben az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét a következők alapján értékelték: a) makrogazdasági mutatók, mint a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, és a korábbi dömping hatásának leküzdése, amelyekre vonatkozóan az adatokat a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén gyűjtötték, valamint a következők alapján: b) mikrogazdasági mutatók, mint az átlagos egységár, egységnyi költség, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkevonzási képesség, készletek és bérköltség, amelyekre vonatkozóan az adatokat a mintában szereplő uniós gyártók szintjén gyűjtötték.
(81)
Érdemes megjegyezni, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat is - felhasznált a makrogazdasági mutatók és különösen a mintában nem szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatok megállapítására.
(82)
A mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőívekben szolgáltatott adatok alapján állapították meg.
5.3.2. Makrogazdasági mutatók
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(83)
Az uniós termelésre, termelési kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó tendenciák a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Termelési mennyiség (tonna)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Termelési kapacitás (tonna)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitáskihasználás (%)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Forrás:
Panasz, kitöltött kérdőívek.
(84)
Az uniós termelés 32 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, amely bizonyos mértékig a felhasználás pozitív változását tükrözi. A termelés volumene, azonban 2010 és a vizsgálati időszak között stagnált.
(85)
Míg a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás javult és 13 százalékponttal nőtt, addig ugyanezen időszak alatt a termelési kapacitás alapvetően stabil maradt.
b) Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés
(86)
Az értékesítések volumenére, a piaci részesedésre és növekedésre vonatkozó tendenciák a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Piaci részesedés (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Forrás:
Panasz, kitöltött kérdőívek.
(87)
A növekvő felhasználással összefüggő, 2009 és 2010 közötti jelentős növekedést követően a független vevőknek történő értékesítések volumene csökkent és nem származott előnye a kereslet folyamatos növekedéséből (4,9 % 2010 és 2011 között). Szintén ezt tükrözi a zárókészletek növekvő tendenciája, amely összességében 41 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt az alábbi (100) preambulumbekezdés szerint.
(88)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4,7 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás terén mutatkozó határozott, 50 %-os növekedés ellenére.
(89)
Az uniós felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között a fenti (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 50 %-kal emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban a fenti (70) preambulumbekezdésben említettek szerint jelentősen, 110 %-kal nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement növekedését részben a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései 40 %-kal nőttek ugyanebben az időszakban. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket a dömpingelt behozatal növekvő piaci részesedése miatt.
c) Foglalkoztatás és termelékenység
(90)
Az alábbi (94)-(99) preambulumbekezdésben említett nehéz pénzügyi helyzet ellenére, a foglalkoztatás az uniós gazdasági ágazatban viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak alatt. A termelés növekvő volumene miatt (lásd a fenti (84) preambulumbekezdést) a termelékenység - az egy alkalmazottra jutó, tonnában kifejezett termelésként mérve - 30 %-kal nőtt ugyanebben az időszakban, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett hatékonyságának javítása érdekében.
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Termelékenység (egység/munkavállaló)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Forrás:
Panasz, kitöltött kérdőívek.
d) A dömpingkülönbözet jelenlegi nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(91)
A mintában szereplő három indiai exportáló gyártó dömpingkülönbözete meghaladja a de minimis szintet (lásd a fenti (62) preambulumbekezdést). Tekintettel az érintett termék ágazatára, az Indiából származó dömpingelt behozatal volumenére, piaci részesedésére és árára, a fentiekben kifejtettek szerint, a tényleges dömpingkülönbözetnek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
(92)
Emlékeztetni kell arra, hogy 1999-ben dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedéseket (4) hoztak az érintett termékre vonatkozóan. Az 1999-ben bevezetett intézkedések lejárta és a jelenlegi vizsgálat között eltelt idő miatt azonban nem állnak rendelkezésre adatok a korábbi dömping hatásának értékelésére. A vizsgálat mindenesetre nem hozott fel semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni.
5.3.3. Mikrogazdasági mutatók
a) Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költség
(93)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban 34 %-kal emelkedtek. A növekedés tükrözi a nyersanyag árának a gazdasági ágazat által ugyanebben az időszakban tapasztalt általános emelkedését. 2011-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gyártók csak mérsékelten tudták emelni az árakat a növekvő költségek fedezése érdekében, épp csak annyival, hogy 2011-ben 1 % felett, a vizsgálati időszakban pedig a megtérülési szinten tartsák a jövedelmezőséget. Ezért a fenti táblázat számadatai szerint, az eladási ár jelentős emelkedése sem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy ésszerű szintű haszonra tegyen szert.
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási egységár a független vevőknek
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Forrás:
Kitöltött kérdőívek.
b) Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(94)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Pénzforgalom (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Beruházások (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Beruházások megtérülése (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Forrás:
Kitöltött kérdőívek.
(95)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. 2009-ben a mintában szereplő uniós gyártók veszteségesek voltak, 2010-ben azonban kezdtek kilábalni a (68) preambulumbekezdésben említett, a felhasználás terén bekövetkezett 50 %-os növekedéssel összhangban. Azonban, még ha a jövedelmezőség enyhén növekedett is, a profit 0,2 %-os szintje még mindig messze az acélágazat jövedelmezőségének ésszerű szintje alatt maradt. Valóban, az előirányzott haszonkulcsot ideiglenesen 5 %-on határozták meg, mivel úgy vélték, hogy az megfelel annak a kulcsnak, amelyet az iparág a vizsgált termék ilyen típusú ágazatában rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló termék Unióban történő értékesítése során, az uniós gazdasági ágazat jelzései szerint, ésszerűen elérhetne. Ezenfelül ez az 5 % adózás előtti haszonkulcsot jelent, amelyet megfelelő minimumnak tekintettek más vizsgálatok során a hasonló termékek esetében ugyanebben a szektorban.
(96)
A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő uniós gyártóknak sikerült elérniük a nyereségküszöböt; a dömpingelt behozatal árnyomása miatt azonban nem tudták áraikat a költségeikkel összehangolni és így kielégítő eredményeket elérni. A helyzetet az is magyarázza, hogy a vizsgált terméket tömegárunak tekintik és így az árak jelentik a meghatározó tényezőt a vevők döntésében.
(97)
A pénzforgalom, amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal, és amelyet a műveletek alapján számítottak ki, negatívan alakult 2010-ig. Bár 2011-ben javulás történt, 34 %-kal csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között.
(98)
A jövedelmezőség és a pénzforgalom alakulása a figyelembe vett időszakban korlátozta a mintában szereplő uniós gyártók beruházási képességét, és akadályozta fejlődésüket. Ez akadályozta az uniós gyártóknak a tőkebevonásra és költségeik finanszírozására vonatkozó képességét. Bár a mintában szereplő uniós gyártóknak 2010-ben sikerült a hasonló termékkel kapcsolatos néhány befektetést eszközölniük, ezek terén később, különösen a vizsgálati időszak alatt visszaesés következett be, amikor azok 51 %-kal csökkentek a 2010-es szinthez képest. Ezenfelül a beruházások megtérülése, a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezve 2011-ben pozitív lett, a vizsgálati időszak alatt jelentősen, 5,9 százalékponttal csökkent, elérve az alacsony 0,8 %-os szintet.
(99)
A fentiek fényében, azt a következtetést lehet levonni, hogy a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi teljesítménye viszonylag sérülékeny maradt a vizsgálati időszak alatt.
c) Készletek
(100)
A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 41 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. Az emelkedés egybeesett a piaci részesedés csökkenésével, különösen a vizsgálati időszak alatt.
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Forrás:
Kitöltött kérdőívek.
d) Bérköltség
(101)
A mintában szereplő uniós gyártók átlagos bérköltsége szerény mértékben nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ezért azok nem jelentenek meghatározó tényezőt az előállítási költségek növekedésében.
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Forrás:
Kitöltött kérdőívek.
5.4. A kárra vonatkozó következtetés
(102)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket a figyelembe vett időszakban és különösen a vizsgálat időszak alatt. Kezdetben, 2009 és 2010 között, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató nagymértékben javult, azonban később az ágazat gazdasági helyzete stagnált, sőt romlott.
(103)
A fellendülő piacon bizonyos mutatók, mint az uniós gazdasági ágazat termelése és az értékesítési volumene, valóban jelentős növekedésről tanúskodtak 2009 és 2010 között, azonban 2010-től kezdődően lassulást mutattak. Ez a helyzet a folyamatosan növekvő felhasználás ellenére következett be.
(104)
Továbbá az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, mint például a pénzforgalom, beruházások és jövedelmezőség, súlyosan befolyásolta az árnyomás, amely az uniós piacot különösen a vizsgálati időszak idején uralta. Az uniós gazdasági ágazat nem volt képes árait olyan mértékben emelni, hogy az elegendő legyen a termelési költségeinek fedezésére 2009 és 2010 között. A jövedelmezőség javult 2009 és 2011 között, 1,4 %-os kismértékű profitot biztosítva 2011-ben; azonban ismét romlani kezdett a vizsgálati időszak alatt, amikor csupán a megtérülési szintet érte el. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonásra és fellendülésre való képessége is gyengült.
(105)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
6. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. Bevezetés
(106)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgálták annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
6.2. A dömpingelt behozatal hatása
(107)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás 50 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban, miközben az Indiából származó behozatalok volumene több mint kétszeresére nőtt. Másrészt, a dömpingelt behozatal emelkedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat független feleknek történő értékesítési volumenében 2010 és a vizsgált időszak között bekövetkezett csökkenésével.
(108)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós piacon uralkodó árnyomásra tekintettel, megállapítást nyert, hogy az indiai import átlagárai folyamatosan az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árai alatt maradtak. A vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árainak átlagosan 15 %-kal történő alákínálásával, az indiai dömpingelt behozatal 2009-től a vizsgálati időszakig 40 %-kal növelte piaci részesedését, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4,7 százalékponttal csökkent (a 2009-es 67,6 %-ról 62,9 %-ra a vizsgálati időszakban). A piaci részesedés csökkenése felfedi, hogy az uniós gazdasági ágazatnak csak korlátozott mértékben származott előnye a megnövekedett felhasználásból.
(109)
A növekvő előállítási költségekre tekintettel, az uniós gazdasági ágazat megkísérelte az egységár emelését a független vevők számára, amint azt a fenti (93) preambulumbekezdés mutatja. A fent említett indiai dömpingelt behozatal növekvő mennyisége által gyakorolt árnyomás miatt azonban az áremelés nem volt elegendő a növekvő költségek ellentételezésére, így az uniós gazdasági ágazat nem volt képes a profit olyan kielégítő szintjét elérni, amely szükségesnek tekinthető e konkrét ágazat esetében.
(110)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló, Indiából származó dömpingelt behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.
6.3. Egyéb tényezők hatása
6.3.1. Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Kínai Népköztársaság
Mennyiség (tonna)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Piaci részesedés (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Átlagár
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Svájc
Mennyiség (tonna)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Piaci részesedés (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Átlagár
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Koreai Köztársaság
Mennyiség (tonna)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Piaci részesedés (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Átlagár
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Indiát
Mennyiség (tonna)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Piaci részesedés (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Átlagár
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
A dömpingelt indiai behozataltól eltekintve, amely a vizsgálati időszakban az uniós piacra érkező behozatal 48 %-át tette ki, voltak más behozatali források is, beleértve Kínát, a Koreai Köztársaságot és Svájcot, amelyeket az okozati összefüggés keretében meg kellett vizsgálni.
(112)
A vizsgálat szerint a koreai és svájci exportáló gyártók átlagos eladási árai magasabbak maradtak, mint az indiai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak és különösen a vizsgálati időszak alatt. Ezenfelül a piaci részesedésük 0,5, illetve 1,6 százalékponttal csökkent a vizsgálati időszak alatt.
(113)
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal átlagára az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt volt, és ezen ország piaci részesedése növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgálat szerint azonban a kínai behozatal termékösszetétele eltérő, és a kínai termékek nincsenek közvetlen versenyben az uniós gazdasági ágazat és az Indiából származó import termékeivel. Ezért úgy tekinteték, hogy a kínai exportnak nincs jelentős hatása az uniós gazdasági ágazat uniós piacon értékesített alapvető terméktípusaira. Ezért a kínai behozatalnak az esetleges hatása az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárra minimális volt.
(114)
Mindazonáltal egy exportáló gyártó kijelentette, hogy a vizsgálatot ki kellett volna terjeszteni a rozsdamentes acélhuzalok Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Svájcból származó behozatalára is.
(115)
A fenti tények és megfontolások mellett meg kell jegyezni, hogy a kezdeti szakaszban, illetve egészen mostanáig, nincs bizonyíték dömpingre, kárra vagy okozati összefüggésre, amely indokolta volna a fent említett országokból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. Ezenfelül, ha lenne is bizonyíték, amely indokolná más behozatalok vizsgálatát, az eltérő bánásmód, amely a dömpingellenes eljárásnak csak az indiai behozatallal szembeni megindításából áll, nem minősülne diszkriminatívnak. Ezért az arra vonatkozó kérelem, hogy az érintett termék ezen országokból származó behozatalát is be kell vonni a vizsgálat körébe, nem megalapozott és el kell utasítani.
(116)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból származó behozatalok nem járultak hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(117)
Az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi teljes exportja az össztermelés 8,5 %-át tette ki a vizsgálati időszakban. Ezt tükrözi a mintában szereplő uniós gyártók exportja a független vevők számára, amelyek exportja a termelés 7 %-át képviselte a vizsgálati időszakban és az árak 36 %-kal voltak magasabbak, mint az uniós piaci ár ugyanebben az időszakban. Ez alapján levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem okozhatta a jelentős kárt.
6.3.3. A gazdasági válság és a nyersanyagárak
(118)
A fenti (68) preambulumbekezdésben említettek szerint, a felhasználás 2009-ben különösen alacsony volt a nikkel rendkívül magas ára, valamint a gazdasági válság miatt. Ez a helyzet bizonyosan magyarázatot ad az uniós gazdasági ágazat különösen rossz pénzügyi helyzetére 2009-ben. Érdemes azonban megjegyezni, hogy 2010-től kezdődően a növekvő felhasználás mellett az olcsó dömpingelt behozatal eredményei ellentétben állnak az uniós gazdasági ágazat teljesítményével.
(119)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés idején sem volt képes a növekvő felhasználás előnyeit kihasználni és piaci részesedése csökkent a figyelembe vett időszak alatt, miközben a dömpingelt indiai behozatal piaci részesedése nőtt.
(120)
Ezért, jóllehet a gazdasági válság és a nyersanyagárak növekedése hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében ez nem tekinthető olyan hatásnak, amely megszüntetné a dömpingelt behozatal és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(121)
Bizonyítást nyert, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős (110 %-os, illetve 40 %-os) növekedés történt a figyelembe vett időszakban. Emellett megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon, különösen a vizsgálati időszak alatt (átlagosan 15 %-kal).
(122)
A dömpingelt indiai behozatal volumenében és a piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének, különösen 2010-től tapasztalható kedvezőtlen alakulásával. Ezért az uniós gazdasági ágazat a felhasználás terén bekövetkezett fellendülés ellenére sem volt képes a megnövekedett előállítási költségeket kielégítő szinten a vevőkre hárítani, aminek következtében az olyan pénzügyi mutatók, mint a jövedelmezőség, pénzforgalom és beruházások alacsony szinten maradtak.
(123)
Megvizsgálva azokat az egyéb ismert tényezőket, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, kiderült, hogy ezek a tényezők nem szüntetik meg az Indiából származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(124)
A fenti elemzés alapján - amely elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az Indiából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
7.1. Általános megfontolások
(125)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
7.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(126)
Az uniós gazdasági ágazatot 27 ismert gyártó alkotja, amelyek a hasonló termék uniós termelésének egészét lefedik. A gyártók az Unió különböző tagállamaiban találhatók és közvetlenül 1 747 dolgozót foglalkoztattak a hasonló termékkel összefüggésben a vizsgálati időszak alatt.
(127)
Egy uniós gyártó, amely az uniós termelés viszonylag kis részét képviseli és kapcsolatban áll egy vállalattal Indiában, ellenezte a vizsgálat megindítását. A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a gyártó azzal is érvelt, hogy a vizsgálatnak a magas műszaki színvonalú termékekre nem kellene kiterjednie és az Uniónak nem áll érdekében, hogy ugyanazokat az intézkedéseket alkalmazza erre a terméktípusra vonatkozóan.
(128)
A (72) preambulumbekezdésben említettek szerint, ezt az aggályt a kérdőívben a termékkódok kibővítésével kezelték, amelyek egyértelműen azonosították ezeket a típusokat a vizsgálat során. Ebben a szakaszban azonban a vizsgálat felfedte, hogy a vizsgálat kiterjed a magas műszaki színvonalú termékekre és az indiai exportáló gyártók csak korlátozott mennyiségben exportáltak ezekből terméktípusokból. Ezért a gyártó aggályait nem tekintették megalapozottnak és elutasították.
(129)
Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazat az Indiából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket és pénzügyi helyzete továbbra is sérülékeny.
(130)
A dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítja a tisztességes kereskedelem feltételeit az uniós piacon, és lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árait összehangolja az előállítási költségekkel.
(131)
Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne jövedelmezőségére és általános pénzügyi helyzetére. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy további erőfeszítéseket tegyen a költséghatékonyság érdekében.
(132)
Intézkedések elrendelése hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége visszaesne.
(133)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy az Indiából származó behozatalokra alkalmazandó dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
7.3. A felhasználók érdekei
(134)
Az Unióban kilenc felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. A kérdőívekre csak három válaszolt, amelyek az érintett termék Indiából származó teljes behozatalának mintegy 6 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt. Ezek az élelmiszer-feldolgozás ágazataiban tevékenykednek, beleértve az üzemi konyhákat és étkeztetést, háztartási gépeket és gépjárműipart.
(135)
Átlagosan az Indiából származó beszerzések az érintett termékre vonatkozó összes beszerzés 67 %-át tették ki, és egy felhasználó esetében India képviselte az egyetlen beszerzési forrást. A vizsgálati időszak alatt az érintett termék forgalma százalékban kifejezve az összforgalmuk 54 %-át tette ki.
(136)
A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az érintett terméket felhasználó ágazatok összes együttműködő felhasználójának átlagos jövedelmezősége 9 % felett volt a forgalom tekintetében.
(137)
A javasolt intézkedés valószínű hatását a felhasználóktól kapott kitöltött kérdőívek, valamint az érintett és a hasonló termék teljes uniós piaca alapján értékelték. Az uniós piacra vonatkozó legrosszabb forgatókönyvet feltételezve, azaz amennyiben az áremelést nem lehet az értékesítési láncra hárítani és a felhasználók a korábbi mennyiségben folytatják beszerzéseiket Indiából, a vám hatása a felhasználók jövedelmezőségére mintegy 1,2 százalékpontos csökkenést jelentene.
(138)
Meg kell jegyezni, hogy egy felhasználó semleges álláspontot képviselt a vizsgálattal kapcsolatosan, mivel úgy vélte, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a piaci árakra, mivel a potenciális áremelkedést fedezik a forgalmazók.
(139)
Egy másik felhasználó aggályait fejezte ki amiatt, hogy az intézkedések elrendelésük esetén egyes olyan terméktípusokat is sújtanának, amelyeket már nem gyártanak az Unióban. A vizsgálat szerint azonban a fenti felhasználó által említett terméktípusokat még mindig gyártják az Unióban és a rozsdamentes acélminőség ezen típusaira a kereslet nem jelentős. Meg kell továbbá jegyezni, hogy az uniós gyártók nem termeltek teljes kapacitással a figyelembe vett időszak alatt, és ezért amennyiben a kereslet növekszik, azt a termelés annak megfelelően követheti.
(140)
Meg kell jegyezni, hogy mivel az érintett termék az ágazat és a használat szempontjából szabványos, ami a termék minőségét vagy az árat illeti, a felhasználók könnyen változtathatnak beszerzési forrásaikon. Az intézkedések elrendelése nem zárhatja ki annak a lehetőségét, hogy az érintett terméket más országból, vagy akár Indiából importálják, amint a dömping kereskedelmet torzító hatásait megszüntetik.
(141)
A fentieket figyelembe véve, akkor is, ha egyes felhasználókat valószínűleg nagyobb negatív hatás ér, mint másokat az indiai importtal szembeni intézkedések miatt, a felhasználókra gyakorolt átfogó hatás korlátozottnak tekinthető.
7.4. Az importőrök érdeke
(142)
A független importőrök korlátozott mértékben működtek együtt. Kilenc importőr szolgáltatott a mintával kapcsolatos információt, de csak egy működött együtt. Ez a vállalat tette ki a vizsgálati időszak alatt az Indiából származó teljes behozatal mintegy 7 %-át. A vállalat ellenzi az intézkedés elrendelését, mivel India messze a legfontosabb szállítója. Bár az intézkedések bevezetése kedvezőtlen hatással lenne jövedelmezőségére a felmerülő magasabb költségek miatt, az importáló vállalatnak át kell tudnia hárítania a magasabb költségeknek legalább egy részét a vevőire.
(143)
Az importőröknek továbbá más forrásokat kellene igénybe venniük, beleértve az uniós gazdasági ágazatot és más exportáló országokat.
(144)
Ennek alapján tehát ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az importőrök érdekeire.
7.5. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(145)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy általánosságban - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek az Indiából származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnának.
(146)
Ezenfelül, a dömpingellenes intézkedések uniós piacra gyakorolt teljes hatásának mérlegelése alapján úgy tűnik, hogy különösen az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatások meghaladják a másik, szűkebb érdekcsoportra gyakorolt lehetséges negatív hatásokat.
8. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(147)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(148)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(149)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy termelési költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.
(150)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet ezért - a fenti (77) preambulumbekezdésben az alákínálás kiszámításához meghatározottak szerinti - dömpingelt behozatal súlyozott átlagárának az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termékre vonatkozó, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. A kárt nem okozó árat úgy határozták meg, hogy az előállítási költséghez hozzáadták a haszon ésszerű szintjét. Az előirányzott haszonkulcsot ideiglenesen 5 %-ban határozták meg a (94) preambulumbekezdésben említettek szerint.
(151)
Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importár százalékában fejezték ki, lásd a (154) preambulumbekezdést.
8.2. Ideiglenes intézkedések
(152)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Indiából származó egyes rozsdamentes acélhuzalok behozatalára a dömping- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes vámok bevezetését kell elrendelni.
(153)
A párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatot illetően az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése, valamint az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (5) 24. cikkének (1) bekezdésének második albekezdése szerint egyetlen termékre sem lehet egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vámot is kivetni a dömping vagy exporttámogatás miatt előálló egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából. Az ideiglenes szubvencióellenes rendeletben (6) érintett összes támogatási rendszer az exporttámogatásra vonatkozik. Az érintett együttműködő gyártókra vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámtételeket ezért ennek megfelelően kiigazítják.
(154)
A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vám a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek, a dömpingkülönbözetnek és a kiegyenlítő vám mértékének összehasonlításával lett megállapítva. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
(%)
Vállalat
Kárkülönbözet
Dömpingkülönbözet
Kiegyenlítő vám
Ideiglenes dömpingellenes vám
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
24,0
28,0
3,8
20,2
Összes többi vállalat
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Emiatt e vámok (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából származó és a vállalatok - vagyis az említett konkrét jogi személyek - által előállított érintett termékek behozatalaira alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem említett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált érintett termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(156)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (7) kell intézni haladéktalanul, mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(157)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet az együtt nem működő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
9. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(158)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és a végleges megállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre az olyan rozsdamentes acélhuzalok behozatalára, amelyek:
-
2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázaléknál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,
-
kevesebb, mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot, és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,
jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kód alá tartoznak és Indiából származnak.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
A mellékletben felsorolt vállalatok
20,2
B781
Összes többi vállalat
27,8
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 3-án.