ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 480/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (1), и по-специално член 22, параграф 7, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграфи 1 и 6, член 61, параграф 3, член 68, параграф 1, член 101, член 125, параграфи 8 и 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Във втора част от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се установяват общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) („европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“), които вече функционират въз основа на обща нормативна уредба. Освен това в трета част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР, а в четвърта част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, но не се прилагат за ЕЗФРСР. Ето защо с настоящия регламент се установяват разпоредби, които се прилагат за всички ЕСИФ, както и разпоредби, които се прилагат само за ЕЗФРСР и Кохезионния фонд или само за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР.
(2)
Необходимо е да се установят подробни разпоредби относно критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която Комисията може да наложи съгласно рамката на изпълнението за всеки приоритет, включен в програмите, подкрепяни от ЕСИФ.
(3)
Такива финансови корекции може да се налагат само ако едновременно са изпълнени няколко условия. Размерът на финансовата корекция следва да се определя въз основа на единни ставки, свързани със съотношение, изчислено по отношение на нивото на физическото изпълнение и усвояването на финансовите средства. Външните фактори, допринасящи за висока степен на неизпълнение на целите по рамката на изпълнението до 2023 г., различни от факторите, изключващи финансовата корекция, следва да се разглеждат поотделно за всеки отделен случай и биха могли да бъдат основание за по-ниския размер на корекцията в сравнение с размера, който иначе би бил приложим въз основа на съотношението.
(4)
В разпоредбите относно критериите за определяне на размера на финансовите корекции, които трябва да се налагат съгласно рамката на изпълнението, специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост следва да се разглеждат поотделно.
(5)
Чрез специални правни норми следва да бъдат пояснени разпоредбите за закупуването на земя с подкрепа от финансовите инструменти.
(6)
За осигуряването на съгласувана нормативна уредба за съчетаването на безвъзмездни средства за техническа помощ с финансов инструмент в единна операция е необходимо да се предвиди, че това е възможно само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател.
(7)
За да се гарантира, че прилагането на финансовите инструменти се възлага на организации, които имат подходящ капацитет за тяхното прилагане в съответствие с целите и приоритетите на ЕСИФ и по-най-ефикасния начин, следва да се определят критериите за избора на тези организации и да бъдат определени ролята, задълженията и отговорностите им.
(8)
За да се гарантира доброто финансово управление на финансовите инструменти, чрез които се предоставят гаранции, средствата от програмите следва да бъдат определени въз основа на предпазлива предварителна оценка на риска, при която се взема предвид подходящо съотношение.
(9)
За да се гарантира, че финансовите инструменти се прилагат в съответствие с приложимото право, следва да се установят специални разпоредби за управлението им и контрола върху тях, в т.ч. за одит.
(10)
За да се осигури доброто финансово управление на средствата от дадена програма за финансовите инструменти, всяка отмяна на тези плащания следва да бъде отразявана по подходящ начин в съответните заявления за плащане.
(11)
За да се осигури съгласуваност при изчисляването на допустимите капитализирани лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси, следва да се установят специални разпоредби за тяхното изчисляване.
(12)
За да се насърчи бързото и ефективно вливане на средства в реалната икономика и доброто финансово управление, като същевременно се гарантира разумно възнаграждение за организациите, прилагащи финансови инструменти, следва да се установят критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението, приложимите прагове и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструментите с дялово участие и микрокредитите.
(13)
В съответствие с принципа за добро финансово управление генерираните от операциите приходи следва да бъдат взети предвид при изчисляването на размера на публичните средства.
(14)
Необходимо е да се определи методът за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от всяка операция при отчитане на приложимите за сектора на операцията референтни периоди, обичайно очакваната рентабилност за съответния вид инвестиция, прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и - при необходимост - съображенията за справедливост, свързани с относителното благосъстояние на съответната държава членка или регион.
(15)
Следва да се определят приложимите за секторите референтни периоди въз основа на записаните и съхранявани исторически данни за генериращите приходи проекти през програмния период 2007-2013 г.
(16)
Необходимо е да се определят разходите и приходите, които да бъдат отчитани при изчисляването на дисконтираните нетни приходи, както и условията за определяне на остатъчната стойност и финансовата норма на дисконтиране.
(17)
Нормата на дисконтиране от 4 %, предложена като индикативен целеви показател, следва да се основава на текущата дългосрочна норма на възвръщаемост от международен портфейл от инвестиции, изчислена като средната стойност на възвръщаемостта на активите в размер на 3 %, увеличена с 1 процентен пункт, което се равнява на процента, с който средната доходност по дългосрочните държавни ценни книжа в Съюза е намаляла от определянето на финансовата норма на дисконтиране за програмния период 2007-2013 г. насам.
(18)
Принципът „замърсителят плаща“ изисква екологичните разходи, свързани със замърсяването и предпазните мерки, да се поемат от тези, които замърсяват, а системите за налагане на такси да отразяват всички разходи, включително капиталовите разходи, разходите за екологични услуги, екологичните разходи, свързани със замърсяването и с прилаганите предпазни мерки, както и разходите, свързани с недостига на използваните ресурси.
(19)
За да бъде намалена административната тежест, на бенефициерите следва да се позволи да използват съществуващите методи и съответните ставки, приложими в рамките на други политики на Съюза, за да изчисляват непреките разходи, ако операциите и бенефициерите са от сходни категории.
(20)
За да се гарантира, че подкрепяните от ЕСИФ операции, за които може да се прилага единна ставка за непреките разходи, установена в рамките на други политики на Съюза, са подобни на операциите, финансирани в рамките на другите съответни политики, трябва да бъдат определени категориите интервенции и инвестиционните приоритети или мерки, в чийто обхват попадат те.
(21)
Следва да се установи методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големите проекти. Извършването на преглед на качеството от независими експерти е предварително условие за представянето пред Комисията на голям проект от държава членка по процедурата за уведомяване, предвидена в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
(22)
Когато държава членка реши да използва процедурата за уведомяване, тя следва да реши дали големият проект трябва да бъде оценяван от независими експерти, на които Комисията оказва техническа помощ, или - със съгласието на Комисията - от други независими експерти.
(23)
Капацитетът, компетентността и безпристрастността на независимите експерти, които извършват прегледа на качеството, са сред основните фактори, определящи качеството и надеждността на резултата от прегледа. Поради това за тези независими експерти следва да се определят изисквания, които да гарантират, че работата им по прегледа на качеството е надеждна и висококачествена. Всички независими експерти следва да отговарят на тези изисквания, независимо дали за работата им се предоставя техническа помощ по инициатива на Комисията или от държава членка. Държавата членка следва да бъде задължена да провери дали независимите експерти отговарят на изискванията, преди да поиска съгласието на Комисията за избора на независими експерти.
(24)
Тъй като само големи проекти, които са били оценени положително от независимите експерти, могат да бъдат избрани за представяне пред Комисията по процедурата за уведомяване, е необходимо да се определят ясни критерии за тази цел. Освен това е необходимо да се определят етапите на този процес на преглед и параметрите за оценяване на качеството, които да бъдат използвани при прегледа, за да се гарантира, че прегледът на качеството на всеки голям проект се основава на един и същи методически подход и се извършва по начин, който допринася за подобряване на качеството на големите проекти - обект на преглед.
(25)
С Регламент (ЕС) № 1303/2013 от управляващия орган се изисква да създаде система за записване и съхраняване в електронна форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници. Затова е необходимо да се състави списък на данните, които трябва да се записват и съхраняват в тази система.
(26)
Някои данни са от значение за определени типове операции или само за някои от ЕСИФ; поради това следва да се уточни приложимостта на изискванията относно данните. В Регламент (ЕС) № 1303/2013 и Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) се установяват специални изисквания за записването и съхраняването на данни за отделните участници в подкрепяните от ЕСФ операции, които трябва да бъдат взети под внимание.
(27)
При съставянето на списъка на данните следва да се вземат предвид изискванията за докладване, установени по силата на Регламент (ЕС) № 1303/2013 и регламентите за отделните фондове, за да се гарантира, че данните, необходими за финансовото управление и мониторинга, включително данните, необходими за изготвянето на заявления за плащане, финансови отчети и доклади за изпълнението, са налични за всяка операция във форма, която позволява лесно обобщаване и равняване. При съставянето на списъка следва да се вземе предвид, че за ефективното финансово управление на операциите и за изпълнението на изискването за публикуване на основна информация относно операциите са необходими някои основни съхранявани в електронна форма данни за операциите. За ефективното планиране и извършване на проверките и одитната дейност са необходими и други данни.
(28)
Съставянето на списъка на данните, които трябва да се записват и съхраняват, следва да не засяга техническите характеристики или структурата на компютризираните системи, създадени от управляващите органи, и да не предопределя формата на записваните и съхраняваните данни, освен ако това изрично е посочено в настоящия регламент. То също така следва да не засяга средствата, чрез които данните се въвеждат или генерират в рамките на системата; в някои случаи за данните, включени в списъка, може да се окаже необходимо въвеждането на множество стойности. При все това е необходимо да се установят определени разпоредби относно естеството на тези данни, за да се гарантира, че управляващият орган може да изпълнява отговорностите си за мониторинг, оценяване, финансово управление, проверки и одит, включително когато това изисква обработването на данни за отделните участници.
(29)
За да се осигури възможност за проверяване и одитиране на разходите, извършвани по оперативните програми, е необходимо да се определят критериите, на които следва да отговаря одитната следа, за да бъде счетена за подходяща.
(30)
Във връзка с одитната дейност по реда на Регламент (ЕС) № 1303/2013 е необходимо да се предвиди, че Комисията и държавите членки следва да предотвратяват разкриването или получаването на достъп до лични данни без разрешение, и да се определи за какви цели Комисията и държавите членки имат право да обработват такива данни.
(31)
Одитният орган отговаря за одитите на операциите. За да се гарантира, че обхватът и ефективността на тези одити са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(32)
Необходимо е да се определят подробно основните правила за формирането на извадки от операциите за одитиране, които одитният орган следва да съблюдава при установяването или одобряването на метода за формиране на извадките, включително определянето на статистическата единица, някои технически критерии, които трябва да се използват за извадката, и при нужда факторите, които трябва да бъдат взети под внимание при формиране на допълнителни извадки.
(33)
Одитният орган следва да изготвя одитно становище, обхващащо отчетите по Регламент (ЕС) № 1303/2013. За да се гарантира, че обхватът и съдържанието на одитите на отчети са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(34)
За да се гарантират правната сигурност и еднаквото третиране на всички държави членки при налагането на финансови корекции в съответствие с принципа на пропорционалността, е необходимо да се определят критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за налагане на финансови корекции с единни ставки или на екстраполирани финансови корекции.
(35)
За да се създадат условия за своевременното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, той следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват следните разпоредби за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
разпоредби за допълнение на втора част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФМДР (наричани по-нататък „европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“) и които се отнасят до:
i)
критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена съгласно рамката на изпълнението;
ii)
правилата относно финансовите инструменти, по-конкретно:
-
допълнителни специални разпоредби относно закупуването на земя и относно съчетаването на техническа подкрепа с финансови инструменти;
-
допълнителни специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансовите инструменти, съответните критерии за подбор и продуктите, които могат да се доставят чрез финансови инструменти;
-
разпоредби относно управлението и контрола на определени финансови инструменти, включително относно проверките, които трябва да бъдат извършвани от управляващите и одитните органи, изискванията за съхранението на разходооправдателни документи, елементите, които трябва да бъдат доказвани с разходооправдателните документи, както и изискванията за управлението, контрола и одита;
-
разпоредби за отмяната на плащанията, направени за финансови инструменти, и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане;
-
специални разпоредби относно създаването на система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси;
-
специални разпоредби, с които се установяват критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението и приложимите прагове, както и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити;
iii)
метода за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операциите, които след приключване генерират нетни приходи;
iv)
единната ставка за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза;
б)
разпоредби за допълнение на трета част от посочения регламент, приложими за ЕФРР и Кохезионния фонд и отнасящи се до методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големи проекти;
в)
разпоредби за допълнение на четвърта част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и които се отнасят до:
i)
правилата за определяне на данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващия орган;
ii)
подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите;
iii)
обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методиката за формиране на извадката от операции;
iv)
подробните правила за използването на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията;
v)
подробните правила относно критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ВТОРА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕСИФ
РАЗДЕЛ I
Критерии за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде наложена съгласно рамката на изпълнението
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Член 2
Определяне на размера на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция, която се трябва да бъде наложена от Комисията по силата на член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчислява по единна ставка, която се определя въз основа на съотношението на средния краен процент на изпълнение по всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението съгласно дадена рамка на изпълнението спрямо крайния процент на изпълнение по финансовия показател съгласно тази рамка на изпълнението („съотношение изпълнение/усвояване“).
2. Съотношението изпълнение/усвояване се изчислява по следния начин:
а)
крайната постигната стойност по всеки показател за крайните продукти и всеки ключов етап на изпълнението, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответните целеви стойности, за да се получи крайният им процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта;
б)
определя се средната величина на крайните проценти на изпълнение за всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
в)
крайната постигната стойност по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответната целева стойност, за да се получи крайният му процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
г)
средната величина на крайните проценти на изпълнение по всички показатели за крайните резултати и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на крайния процент на изпълнение по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет.
3. Ако приоритетът се отнася до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, съотношението изпълнение/усвояване се изчислява поотделно за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
Член 3
Размер на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
за съотношение изпълнение/усвояване под 65 %, но не по-малко от 60 %, се прилага единна ставка от 5 %;
б)
за съотношение изпълнение/усвояване под 60 %, но не по-малко от 50 %, се прилага единна ставка от 10 %;
в)
за съотношение изпълнение/усвояване под 50 % се прилага единна ставка от 25 %.
2. Единната ставка се прилага спрямо размера на средствата от съответния ЕСИФ, определени въз основа на разходите, декларирани от държавата членка по този приоритет, отговарящ на условията по член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, след прилагането на евентуалните други финансови корекции.
За приоритетите, които се отнасят до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, единната ставка се прилага за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
3. Външните фактори, допринасящи за високата степен на неизпълнение на целите, различни от посочените в член 22, параграф 7, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се разглеждат за всеки отделен случай. Корекцията с единна ставка по параграф 1 може да бъде намалена с до 50 %, като се отчита степента, в която тези фактори са допринесли за високата степен на неизпълнение.
4. Когато прилагането на единната ставка, определена по реда на параграф 1, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
РАЗДЕЛ II
Финансови инструменти
Член 4
Специални разпоредби относно закупуването на земя
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Чрез финансовите инструменти, финансирани от ЕФРР, Кохезионния фонд и ЕЗФРСР, може да се оказва подкрепа за инвестиции, които включват закупуването на незастроена и застроена земя, в размер най-много 10 % от изплатените на крайния получател средства от програмата. По отношение на гаранциите този процент се прилага спрямо размера на базовия заем или на други рискови инструменти.
2. Когато чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа на крайни получатели за инвестиции в инфраструктура с цел подпомагане на развитието или възстановяването на градските райони, максималният размер по параграф 1 е 20 %.
3. По изключение и при надлежна обосновка управляващият орган може да не спази максималните размери по параграфи 1 и 2 по отношение на операции, свързани с опазването на околната среда.
Член 5
Съчетаване на техническа подкрепа с финансови инструменти
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Безвъзмездните средства за техническа подкрепа могат да бъдат съчетавани с финансов инструмент в единна операция съгласно член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател, който ще получи подкрепа чрез тази операция.
Член 6
Специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Организациите, прилагащи финансови инструменти, изпълняват задълженията си в съответствие с приложимото право и действат с професионално старание, ефикасност, прозрачност и дължима грижа в степента, която се очаква от специализирана организация с опит в прилагането на финансови инструменти. Те гарантират, че:
а)
крайните получатели, получаващи подкрепа чрез финансовите инструменти, се избират при надлежно отчитане на естеството на финансовия инструмент и на потенциалната икономическа жизнеспособност на инвестиционните проекти, които трябва да бъдат финансирани. Подборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси;
б)
крайните получатели биват информирани, че финансирането се предоставя по програми, съфинансирани от ЕСИФ, в съответствие с изискванията по член 115 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, по член 66, параграф 1, буква в), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) за ЕЗФРСР и в бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г. (Регламента за ЕФМДР) за ЕФМДР;
в)
чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа по начин, който е пропорционален и има възможно най-малко нарушаващо конкуренцията въздействие;
г)
преференциалното възнаграждение за частните инвеститори или публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, както е посочено в член 37, параграф 2, буква в) и член 44, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, е пропорционално спрямо рисковете, поети от тези инвеститори, и е ограничено до необходимия минимум за привличането на такива инвеститори, като това се гарантира чрез определени условия и предпазни процедури.
2. Тъй като пряката финансова отговорност на управляващия орган спрямо организациите, прилагащи финансови инструменти, или крайните получатели, както и отговорността му във връзка с всеки друг дълг или задължение по финансовия инструмент не могат да надвишават сумата, за която управляващият орган е поел задължение по финансовия инструмент по силата на съответните споразумения за финансиране, прилагащите финансови инструменти организации гарантират, че към управляващия орган не може да се предявяват искове за вземания в размер, надвишаващ сумата, за която той е поел задължение по финансовия инструмент.
3. Организациите, прилагащи финансови инструменти, отговарят за възстановяването на средства от програмата, във връзка с които са установени нередности, заедно с лихвите и всякакви други приходи, генерирани от тези средства.
Въпреки това организациите, прилагащи финансови инструменти, не отговарят за възстановяването на сумите по първа алинея, ако докажат, че във връзка с дадена нередност са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
нередността е възникнала на равнището на крайните получатели или - в случай на фонд на фондове - на равнището на финансовите посредници или крайните получатели;
б)
организациите, прилагащи финансови инструменти, са спазили изискванията по параграф 1 от настоящия член по отношение на средствата от програмата, във връзка с които е установена тази нередност;
в)
не е било възможно да бъдат възстановени средствата, във връзка с които е установена тази нередност, независимо че организациите, прилагащи финансови инструменти, са предприели всички предвидени по договора и по закон мерки с дължимата грижа.
Член 7
Критерии за подбор на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато избира организация, която да прилага даден финансов инструмент по силата на член 38, параграф 4, буква а) и буква б), подточки ii) и iii) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган се уверява, че тази организация отговаря на следните минимални изисквания:
а)
има право да изпълнява съответните задачи по прилагането на финансовите инструменти съгласно правото на Съюза и националното право;
б)
има подходяща икономическа и финансова жизнеспособност;
в)
има подходящ капацитет за прилагане на финансовия инструмент, включително организационна структура и рамка за управление, осигуряващи необходимата увереност за управляващия орган;
г)
разполага с ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол;
д)
използва счетоводна система, осигуряваща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
е)
споразумението трябва да бъде одитирано от одитните органи на държавата членка, Комисията и Европейската сметна палата.
2. При избора на организация по параграф 1 управляващият орган надлежно взема под внимание естеството на финансовия инструмент, който трябва да се прилага, опита на тази организация в прилагането на подобни финансови инструменти, експертните знания и опита на предвидените членове на екипа, както и оперативния и финансовия капацитет на организацията. Изборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси. Използват се най-малко следните критерии за подбор:
а)
стабилността и надеждността на методиката за определяне и оценяване на финансовите посредници или крайните получатели, според случая;
б)
равнището на разходите и таксите за управление за прилагането на финансовия инструмент и предвидената за тяхното изчисляване методика;
в)
редът и условията, прилагани по отношение на подкрепата за крайните получатели, включително ценообразуването;
г)
способността да се набират средства за инвестиции за крайните получатели в допълнение към средствата от програмите;
д)
способността да се извършва допълнителна дейност в сравнение със сегашната дейност;
е)
в случаите, когато организацията, прилагаща финансовия инструмент, отпуска собствени финансови ресурси за финансовия инструмент или споделя риска - предвидените мерки за хармонизиране на интересите и за ограничаване на евентуалните конфликти на интереси.
3. Когато дадена организация, която изпълнява фонд на фондове, включително Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), допълнително възлага на финансов посредник задачи по прилагането, тя гарантира, че изискванията и критериите по параграфи 1 и 2 са изпълнени по отношение на този финансов посредник.
Член 8
Специални разпоредби за гаранциите, предоставяни чрез финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Когато чрез финансови инструменти се предоставят гаранции, трябва да бъдат изпълнени следните изисквания:
а)
трябва да бъде постигнато подходящо съотношение между размера на средствата от програмата, които са отделени за покриване на очаквани и неочаквани загуби от нови заеми или други инструменти за споделяне на риска, подлежащи на покриване от гаранциите, и размера на съответните преведени средства по нови заеми или други инструменти за споделяне на риска;
б)
определянето на съотношението се извършва чрез разумна предварителна оценка на риска за конкретния предлаган гаранционен продукт, като се отчитат специфичните пазарни условия, инвестиционната стратегия на финансовия инструмент и принципите на икономичност и ефикасност. Предварителната оценка на риска може да се преразгледа, ако това се налага поради последвали промени в пазарните условия;
в)
средствата от програмата, отделени за гаранции, отразяват предварителната оценка на риска;
г)
ако финансовият посредник или ползващото се лице по гаранциите не е превело на крайните получатели планираните средства по новите заеми или други инструменти за споделяне на риска, допустимите разходи се намаляват пропорционално.
Член 9
Управление и контрол на финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище
(Член 40, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За операциите, включващи подкрепа от програми за финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище по силата на член 38, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган гарантира, че:
а)
всяка операция е съобразена с приложимото право, съответната програма и съответното споразумение за финансиране както по време на процеса на оценяване и подбор на операцията, така и по време на създаването и прилагането на финансовия инструмент;
б)
споразуменията за финансиране съдържат разпоредби относно изискванията за одит и одитната следа в съответствие с точка 1, буква д) от приложение IV към Регламент (ЕС) № 1303/2013;
в)
през целия програмен период и по време на създаването и прилагането на финансовите инструменти по реда на член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и по реда на член 58, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за ЕЗФРСР се извършват проверки на управлението;
г)
за разходите, декларирани като допустими:
i)
по отношение на операцията управляващият орган, финансовият посредник или организацията, която изпълнява фонда на фондовете в случаите, когато финансовият инструмент се прилага чрез фонд на фондове, съхраняват разходооправдателни документи с цел осигуряване на доказателства за използването на средствата от фондовете по предназначение и за съответствие с приложимото право и с критериите и условията за финансиране по съответните програми;
ii)
има разходооправдателни документи, въз основа на които може да се извърши проверка на законосъобразността и редовността на разходите, декларирани пред Комисията;
д)
разходооправдателните документи, осигуряващи възможност за проверка на съответствието с правото на Съюза и националното право и с условията за финансирането включват най-малко:
i)
документи относно създаването на финансовия инструмент;
ii)
документи, в които се посочват средствата, предоставени за финансовия инструмент по всяка програма и по всяка приоритетна ос, разходите, които са допустими по програмите, както и лихвите и други приходи, генерирани от подкрепата от ЕСИФ, и повторното използване на средствата, които могат да бъдат отнесени към ЕСИФ по реда на членове 43 и 44 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
iii)
документи относно функционирането на финансовия инструмент, включително документи, свързани с мониторинга, докладването и проверките;
iv)
документи, доказващи съответствието с членове 43, 44 и 45 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
v)
документи относно случаите на спиране на средствата от програмата за финансовия инструмент и ликвидацията на финансовия инструмент;
vi)
документи относно разходите и таксите за управление;
vii)
заявления или равностойни документи, подадени от крайните получатели заедно с разходооправдателните документи, в т.ч. бизнес планове, а при необходимост - и предходни годишни отчети;
viii)
контролни списъци и отчети от организациите, прилагащи финансови инструменти - когато има такива;
ix)
декларации, представени във връзка с минималната помощ - в съответните случаи;
х)
споразумения, сключени във връзка с подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, включително за дялово участие, заеми, гаранции или други форми на инвестиции за крайните получатели;
xi)
доказателства, че подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, е била използвана по предназначение;
xii)
регистрирани данни за финансовите потоци между управляващия орган и финансовия инструмент, както и в рамките на финансовия инструмент на всички равнища, а по отношение на гаранциите - доказателства, че средствата по базовите заеми са били преведени;
xiii)
отделни регистри или счетоводни сметки за платените средства от програмата или за учредената гаранция по финансовия инструмент в полза на крайния получател.
2. За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕЗФРСР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 59 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4).
3. Когато финансовите инструменти се прилагат от ЕИБ по силата на член 38, параграф 4, буква б), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
за извършването на проверки на място по отношение на операцията по смисъла на член 125, параграф 5, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 управляващият орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията;
б)
за извършването на одити на операцията одитният орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията.
Одитният орган изготвя одитното си становище въз основа на информацията, предоставена от оправомощеното дружество.
4. При липсата на установена от Комисията обща нормативна уредба по смисъла на параграф 3 управляващият орган представя на Комисията за одобрение предвидената от него методика за извършване на проверките на място, а одитният орган ѝ представя предвидената от него методика за одитите.
Член 10
Разпоредби за отмяната на плащанията за финансови инструменти и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане
(Член 41, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Държавите членки и управляващите органи могат да отменят плащания от програмите за финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква а) и финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква б), прилагани по реда на член 38, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, само ако средствата все още не са били включени в заявление за плащане по член 41 от посочения регламент. Въпреки това по отношение на финансовите инструменти, подкрепяни от ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, плащанията могат да бъдат отменени и ако следващото заявление за плащане бъде изменено с цел отмяна или заместване на съответния разход.
Член 11
Система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси
(Член 42, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните задължения за плащане за целите и периодите, определени в посочения член, и в съответствие със съответните споразумения за финансиране.
2. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок, се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
Член 12
Критерии за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Управляващият орган изчислява разходите и таксите за управление, които могат да бъдат декларирани като допустими разходи по член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по следните критерии, базирани на изпълнението, както е посочено в член 42, параграф 5 от споменатия регламент:
а)
преведените средства, осигурени по програмата в рамките на ЕСИФ;
б)
изплатените средства от инвестиции или от освобождаване на средства, за които е поето задължение по договори за гаранции;
в)
качеството на мерките, предприемани заедно с инвестицията преди решението за инвестиране да максимизира въздействието си и след това; и
г)
приноса на финансовия инструмент за постигането на целите и крайните продукти на програмата.
2. Управляващият орган информира мониторинговия комитет, създаден по силата на член 47 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, за разпоредбите относно базираното на изпълнението изчисление на извършените разходи за управление или на таксите за управление на финансовия инструмент. Мониторинговият комитет получава ежегодно доклади за разходите и таксите за управление, които са били действително платени през предходната календарна година.
Член 13
Прагове за разходите и таксите за управление
(Член 42, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. По отношение на организация, изпълняваща фонд на фондове, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
3 % за първите 12 месеца след подписването на споразумението за финансиране, 1 % за следващите 12 месеца и след това по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени на фонда на фондове, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане към фонда на фондове до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или датата на ликвидацията; и
б)
0,5 % годишно от средствата от програмата, платени от фонда на фондове на финансовите посредници, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане от фонда на фондове до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган, края на периода на допустимост или датата на ликвидацията;
2. По отношение на организациите, прилагащи финансови инструменти, чрез които се предоставят дялови участия, заеми, гаранции и микрокредити, в т.ч. когато са съчетани с безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от посочения регламент, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
основно възнаграждение, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно за първите 24 месеца след подписването на споразумението за финансиране и след това по 1 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение за финансовия инструмент съгласно съответното споразумение за финансиране, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на подписването на съответното споразумение за финансиране до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията;
ii)
за финансов инструмент във всички други случаи: по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени за финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на действителното плащане към финансовия инструмент до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията; и
б)
възнаграждение въз основа на изпълнението, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на дялово участие, както и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на отписване на активи, съответно пасиви, или края на периода на допустимост;
ii)
за финансов инструмент за отпускане на заеми: по 1 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на заеми, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iii)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение по договори за гаранции с ненастъпил падеж по смисъла на член 42, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, както и от повторно използване на средствата, относими към средствата от програмата, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на поемането на задължението до най-ранната от следните дати - падежа по договора за гаранция, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iv)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на микрокредити, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
v)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013: 0,5 % от размера на безвъзмездните средства, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от посочения регламент в полза на крайни получатели.
Разпоредбите на настоящия параграф се прилагат за всяка организация, прилагаща финансов инструмент за предоставяне на гаранции, независимо че същата организация изпълнява фонд на фондове, при спазване на разпоредбите на параграф 4.
3. Общият размер на разходите и таксите за управление за целия период на допустимост по член 65, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 не може да превишава следните максимални размери:
а)
за фонд на фондове - 7 % от общия размер на средствата от програмата, платени на фонда на фондове;
б)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие - 20 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
в)
за финансов инструмент за отпускане на заеми - 8 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
г)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
д)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
е)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 - 6 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент.
4. Когато една и съща организация изпълнява фонд на фондове и прилага финансов инструмент, нито размерите на допустимите разходи и такси за управление по параграфи 1 и 2, нито максималните размери по параграф 3 могат да се събират с натрупване за същите средства по програмата или за същите реинвестирани ресурси, относими към средствата по програмата.
5. Когато по-голямата част от капитала, инвестиран във финансови посредници, които осигуряват дялово участие, е предоставен от частни инвеститори или публични инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, а средствата от програмата са предоставени при равни условия спрямо частните инвеститори, разходите и таксите за управление се привеждат в съответствие с пазарните условия и не превишават разходите и таксите, платими от частните инвеститори.
6. Праговете по параграфи 1, 2 и 3 може да бъдат превишени, когато разходите и таксите се начисляват от организация, прилагаща финансовия инструмент (в т.ч. когато тя изпълнява фонд на фондове в съответните случаи), която е избрана чрез състезателна тръжна процедура съгласно приложимите разпоредби, и при тази тръжна процедура е доказана необходимостта от по-високи разходи и такси за управление.
Член 14
Възстановяване на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат възстановени като допустими разходи по силата на член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент, и съобразно със съответните споразумения за финансиране.
2. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за отпускане на микрокредити, не могат да превишават годишно 1 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на заеми и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
3. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие, не могат да превишават годишно 1,5 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на дялово участие и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
4. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
РАЗДЕЛ III
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операции, които генерират нетни приходи
Член 15
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За прилагането на метода по член 61, параграф 3, първа алинея, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 дисконтираните нетни приходи от всяка операция се изчисляват чрез приспадане на дисконтираните разходи от дисконтираните приходи и чрез прибавяне на остатъчната стойност на инвестицията в съответните случаи.
2. Дисконтираните нетни приходи от дадена операция се изчисляват за определен референтен период, приложим за сектора на тази операция съгласно приложение I. Референтният период включва периода на изпълнение на операцията.
3. Приходите и разходите се определят чрез прилагане на метода на пределните величини, основаващ се на съпоставяне на приходите и разходите при варианта за новата инвестиция с приходите и разходите при вариант без инвестиция.
Когато дадена операция се състои от нов актив, приходите и разходите са тези на новата инвестиция.
4. Когато данъкът върху добавената стойност (ДДС) не е допустим разход по силата на член 69, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, изчислението на дисконтираните нетни приходи се извършва въз основа на стойностите без ДДС.
Член 16
Определяне на приходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи приходите се определят въз основа на следното:
а)
в съответните случаи таксите за ползвателите се установяват въз основа на принципа „замърсителят плаща“, като се отчитат съображенията за поносимост, когато това е целесъобразно;
б)
в приходите не се включват трансферите от националните или регионалните бюджети или от националните системи за обществено осигуряване;
в)
когато с дадена операция се добавят нови активи за допълване на съществуваща услуга или инфраструктура, се взема под внимание както допълнителният принос от старите потребители, така и приносът от новите потребители на новата или разширената услуга или инфраструктура.
Член 17
Определяне на разходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи се отчитат следните разходи, възникващи през референтния период по член 15, параграф 2:
а)
разходите за замяна на краткотрайното оборудване, осигуряваща техническото осъществяване на операцията;
б)
постоянните оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за персонал, поддръжка и ремонт, общо управление и администрация, застраховки;
в)
променливите оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за суровини, енергия и други материали за производството, както и разходите за поддръжка и ремонт, необходими за удължаване на срока на операцията.
Член 18
Остатъчна стойност на инвестицията
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато активите по дадена операция имат проектен срок на годност, който надвишава референтния период по член 15, параграф 2, остатъчната им стойност се определя чрез изчисляване на нетната настояща стойност на паричните потоци в оставащите години от жизнения цикъл на операцията. Други методи за изчисляване на остатъчната стойност могат да се използват при надлежно обосновани обстоятелства.
2. Остатъчната стойност на инвестицията се включва в изчислението на дисконтираните нетни приходи от операцията само ако приходите превишават разходите по член 17.
Член 19
Дисконтиране на паричните потоци
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. При изчисляването на разходите и приходите се отчитат само предвижданите изходящи и входящи парични потоци по операцията. Паричните потоци се определят за всяка година, през която се плащат или получават паричните средства по операцията, за целия референтен период по член 15, параграф 2.
2. Непаричните счетоводни елементи като амортизация, резерви за бъдещи разходи за замяна и резерви за непредвидени разходи се изключват от изчислението.
3. Паричните потоци се дисконтират към текущия настоящ момент, като се използва финансова норма на дисконтиране от 4 % в реално изражение като индикативен целеви показател за публичните инвестиционни операции, съфинансирани от ЕСИФ.
4. Държавите членки могат да използват финансова норма на дисконтиране, различна от 4 %, ако обосноват избора на този целеви показател и гарантират, че се използва последователно за всички сходни операции в същия сектор.
5. Стойности, различни от 4 %, могат да бъдат обосновани с оглед на:
а)
специфичните макроикономически условия в държавата членка и международните макроикономически тенденции и конюнктура; или
б)
характерните особености на инвеститора или структурата на изпълнение, например публично-частни партньорства; или
в)
характерните особености на сектора.
6. За да установят собствени финансови норми на дисконтиране, държавите членки изчисляват средната дългосрочна възвръщаемост от алтернативна, безрискова кошница от инвестиции, независимо дали местни или международни, които те считат за най-подходящи. На бенефициерите се предоставя информация за различните финансови норми на дисконтиране.
РАЗДЕЛ IV
Определяне на единните ставки за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза
Член 20
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС) № 1290/2013
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единна ставка, установена в съответствие с член 29, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1290/2013, за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 056, 057 или 060-065 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 на Комисията (5) и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 1, букви а) и б), параграф 2, буква б), параграф 3, букви а) и в) и параграф 4, буква е) от Регламент (ЕС) №.1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6);
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 04 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за засилване на научните изследвания, развойната дейност в областта на технологиите и иновациите в съответствие с член 3, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на членове 17, 26 или 35 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритета на Съюза по член 5, параграф 1 от посочения регламент. Когато операцията е програмирана по реда на членове 17 и 26 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се вземат предвид само операциите, изпълнявани от оперативна група в рамките на Европейското партньорство за иновации с финансиране по силата на член 35, параграф 1, буква в) от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 28, член 37 или член 41, параграф 5 от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
Член 21
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единната ставка, установена по силата на член 124, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7) за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 085, 086 или 087 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 5, буква а) и параграф 6, буква г) от Регламент (ЕС) № 1301/2013;
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 01 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за подкрепата за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, по силата на член 3, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1304/2013;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на член 17 и член 25 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритет на Съюза, определен в член 5, параграфи 4 и 5 от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 36, член 38, член 39, параграф 1, член 46, параграф 1, букви д) и и), член 54 и член 79в, параграф 1, буква б) от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
ГЛАВА III
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ТРЕТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, ПРИЛОЖИМИ ЗА ЕФРР И КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ОТНАСЯЩИ СЕ ДО МЕТОДИКАТА, КОЯТО ТРЯБВА ДА СЕ ИЗПОЛЗВА ПРИ ИЗВЪРШВАНЕТО НА ПРЕГЛЕДА НА КАЧЕСТВОТО НА ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ
Член 22
Изисквания за независимите експерти, извършващи прегледа на качеството
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Прегледът на качеството на големи проекти по член 101, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършва от независими експерти, които:
а)
имат значителен технически опит по отношение на всички етапи от проектния цикъл;
б)
имат богат международен опит в съответните инвестиционни сектори;
в)
притежават значителни експертни знания в анализа и оценката на социално-икономическите ползи;
г)
имат значителни знания и опит в правото, политиката и процедурите на Съюза в съответните области;
д)
са независими по отношение на всички органи, участващи пряко или косвено в одобряването или изпълнението на големия проект или в експлоатацията на реализирания по проекта обект;
е)
не са в конфликт на интереси на никое равнище във връзка с големия проект;
ж)
нямат търговски интереси във връзка с големия проект;
з)
притежават необходимите езикови знания и умения.
2. Когато държава членка предвижда да упълномощи независими експерти, различни от онези, които получават техническа подкрепа по инициатива на Комисията по силата на член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, тя трябва да поиска съгласието на Комисията съгласно член 101, трета алинея от посочения регламент. Това съгласие се дава въз основа на документи, доказващи, че експертите отговарят на изискванията по параграф 1 от настоящия член.
В срок от три месеца от подаване на искането Комисията съобщава на държавата членка дали е съгласна с упълномощаването на предложените независими експерти.
Член 23
Преглед на качеството на големи проекти
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Независимите експерти извършват оценка въз основа на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Независимите експерти могат да поискат допълнителни сведения, които смятат за необходими за прегледа на качеството.
Държавата членка и независимите експерти могат да се договорят тази работа да се допълва от посещения на място.
За целите на оценката независимите експерти могат - по договорка с държавите членки - да се допитват до Комисията по въпроси, свързани с държавните помощи.
2. За целите на прегледа на качеството независимите експерти извършват следното:
а)
проверяват дали операцията представлява голям проект по смисъла на член 100 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, дали големият проект не е приключена операция по смисъла на член 2, параграф 14 и член 65, параграф 6 от посочения регламент и дали големият проект е включен в съответната оперативна програма;
б)
проверяват пълнотата, последователността и точността на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, представена във формата по член 101, пета алинея от посочения регламент;
в)
оценяват качеството на големия проект въз основа на критериите по приложение II към настоящия регламент;
г)
изготвят доклад за независимия преглед на качеството (наричан по-нататък „доклад за НПК“) във формата по член 102, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В доклада за НПК независимите експерти излагат и обосновават по недвусмислен начин своите констатации за елементите по настоящия параграф.
3. Оценката въз основа на прегледа на качеството на голям проект е положителна по смисъла на член 102, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, ако независимите експерти заключат, че са изпълнени всички критерии по приложение II към настоящия регламент.
ГЛАВА IV
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЧЕТВЪРТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕФРР, ЕСФ, КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ЕФМДР
РАЗДЕЛ I
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
Член 24
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
(Член 125, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма за всяка операция в рамките на системата за мониторинг, установена по член 125, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са посочени в приложение III към настоящия регламент.
2. За всяка операция се записват и съхраняват съответните данни, включително данни за отделните участници в съответните случаи, за да се осигури възможност за обобщаване, когато това е необходимо за целите на мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита. Тези данни също така трябва да позволяват обобщаването им чрез натрупване за целия програмен период. За ЕСФ данните се записват и се съхраняват по начин, който позволява на управляващите органи да изпълняват задачите, свързани с мониторинга и оценяването, в съответствие с изискванията по член 56 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и членове 5 и 19 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, както и приложения I и II към същия регламент.
3. Когато дадена операция получава подкрепа по няколко оперативни програми, няколко приоритета или няколко фонда или по отношение на повече от една категория региони, информацията, посочена в полета 23-113 от приложение III, се записва по начин, който позволява данните да бъдат извличани разпределени по оперативни програми, приоритети, фондове или региони. Трябва да има възможност и за извличане на данните за показателите, посочени в полета 31-40 от приложение III, разпределени по инвестиционни приоритети и пол в съответните случаи.
РАЗДЕЛ II
Одитна следа и използване на данните, събирани по време на одитите
Член 25
Подробни минимални изисквания за одитната следа
(Член 125, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват, са следните:
а)
одитната следа осигурява възможност да се провери прилагането на критериите за подбор, определени от мониторинговия комитет за оперативната програма;
б)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни от счетоводните регистри и разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
в)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни относно крайните продукти или резултатите и с разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите, в т.ч. в съответните случаи документи относно метода за определяне на стандартните таблици на единичните разходи и еднократните суми, по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
г)
по отношение на разходите, определени по реда на член 67, параграф 1, буква г) и член 68, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, чрез одитната следа се показва и обосновава методът на изчисление (в съответните случаи) и базата, въз основа на която са били определени единните ставки и допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други избрани категории, за които се прилага единната ставка;
д)
по отношение на разходите, определени по реда на член 68, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, член 14 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 и член 20 от Регламент (ЕС) № 1299/2013, одитната следа осигурява възможност да се обосноват допустимите преки разходи, за които се прилага единната ставка;
е)
одитната следа осигурява възможност за проверка на плащането на публичните средства към бенефициера;
ж)
за всяка операция според случая одитната следа включва техническата спецификация и плана за финансиране, документите, свързани с одобряването на отпускането на безвъзмездните средства, документите, свързани с процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и отчетите на бенефициера и докладите относно извършените проверки и одити;
з)
одитната следа включва информация за проверките и одитите на управлението, извършени във връзка с операцията;
и)
без да се засягат член 19, параграф 3 и приложения I и II към Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на данните за показателите за крайните продукти по операцията с целите и отчетените данни и резултати по програмата;
й)
по отношение на финансовите инструменти одитната следа включва разходооправдателните документи по член 9, параграф 1, буква ж) от настоящия регламент.
За разходите по букви в) и г) одитната следа осигурява възможност да се провери съответствието на използвания от управляващия орган метод на изчисление с член 67, параграф 5 и член 68, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1304/2013.
2. Управляващият орган гарантира, че се води регистър, в който се вписват идентификационните данни и адресите на организациите, съхраняващи всички разходооправдателни документи, необходими за осигуряването на одитна следа, отговаряща на всички минимални изисквания по параграф 1.
Член 26
Използване на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията
(Член 127, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията взема всички необходими мерки, за да предотврати разкриването или получаването на достъп без разрешение до лични данни, събирани от нея по време на одитите.
2. Комисията използва данните, които събира по време на одитите си, единствено с цел изпълнение на своите задължения по член 75 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите имат достъп до събираните данни.
3. Събираните данни не се изпращат на други лица освен на тези в държавите членки или в рамките на институциите на Съюза, чиито задължения изискват те да имат достъп до тях в съответствие с приложимите разпоредби без изричното съгласие на държавата членка, която предоставя данните.
РАЗДЕЛ III
Обхват и съдържание на одитите на операциите и отчетите и методика за формиране на извадката от операции
Член 27
Одити на операциите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на операциите се извършват за всяка счетоводна година въз основа на извадка от операциите, която се формира по метод, установен или одобрен от одитния орган в съответствие с член 28 от настоящия регламент.
2. Одитите на операциите се извършват въз основа на разходооправдателните документи, съставляващи одитната следа, и чрез тях се проверяват законосъобразността и редовността на декларираните пред Комисията разходи, включително следните аспекти:
а)
дали операцията е била избрана съгласно критериите за подбор за оперативната програма, дали не е била физически приключена или изцяло изпълнена, преди бенефициерът да представи заявлението за финансиране по оперативната програма, дали е била изпълнена в съответствие с решението за одобрение и дали са изпълнени приложимите към момента на одита условия по отношение на функционалността, предназначението и преследваните цели;
б)
дали разходите, декларирани пред Комисията, съответстват на счетоводните регистри и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент;
в)
за декларираните пред Комисията разходи, определени по реда на член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 - дали крайните продукти и резултатите, на които се основават плащанията за бенефициера, са били постигнати, дали данните за участниците или данните от другите регистри, свързани с крайните продукти и резултатите, съответстват на информацията, представена на Комисията, и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент.
Чрез одитите се проверява също така дали публичните средства са били платени на бенефициера в съответствие с член 132, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Одитите на операциите включват в съответните случаи проверка на място на физическото изпълнение на операцията.
4. Чрез одитите на операциите се проверяват точността и пълнотата на съответните разходи, регистрирани от сертифициращия орган в неговата счетоводна система, и равнението на одитната следа на всички равнища.
5. Когато е видно, че установените проблеми са от системен характер и следователно създават риск за други операции по оперативната програма, одитният орган взема мерки за извършването на допълнителен преглед, включително на допълнителни одити при необходимост, за да установи мащаба на тези проблеми, и отправя препоръки за необходимите корективни действия.
6. Само разходите, попадащи в обхвата на извършен по реда на параграф 1 одит, се включват в общия размер на одитираните разходи при докладването пред Комисията за годишното покритие. За тези цели се използва образецът за контролния доклад, изготвен по силата на член 127, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 28
Методика за формиране на извадката от операции
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитният орган установява метода за формиране на извадката (т.е. метода за подбор на единиците в извадката) в съответствие с посочените в настоящия член изисквания, като взема под внимание международно приетите одитни стандарти - одитните стандарти на Международната организация на върховните одитни институции (INTOSAI), Международната федерация на счетоводителите (IFAC) или Института на вътрешните одитори (IIA).
2. Като допълнение към разясненията, включени в стратегията за одитите, одитният орган води регистър на документацията и извършените професионални преценки, използвани за установяване на методите за формиране на извадките, които обхващат етапите на планиране, подбор, проверка и оценяване, за да се докаже, че установеният метод е подходящ.
3. Извадката трябва да бъде представителна за съвкупността, от която е формирана, за да се осигури възможност за одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Съвкупността се състои от разходите по дадена оперативна програма или група оперативни програми, обхванати от обща система за управление и контрол, които са включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията по реда на член 131 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за дадена счетоводна година. Извадката може да бъде формирана през счетоводната година или след изтичането ѝ.
4. За прилагането на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 даден метод на формиране на извадка е статистически, когато с него се осигурява следното:
i)
случаен подбор на единиците в извадката;
ii)
използване на теорията на вероятностите за оценяване на резултатите от извадката, в т.ч. измерване и контрол на риска от грешка на представителността, както и на планираната и постигнатата точност.
5. Методът за формиране на извадката гарантира случайния подбор на всяка единица от съвкупността чрез използването на случайни числа, генерирани за всяка единица от съвкупността, за да се подберат единиците в извадката, или чрез систематичен подбор, като се използва отправна точка, избрана на случаен принцип, и след това се прилага подборна крачка за избирането на останалите единици.
6. Статистическата единица се определя от одитния орган въз основа на професионална преценка. Статистическата единица може да бъде операция, проект в рамките на дадена операция или искане за плащане от бенефициер. Информацията относно определената статистическа единица и професионалната преценка, използвана за тази цел, се включват в контролния доклад.
7. Когато свързаните с дадена статистическа единица общи разходи за счетоводната година са отрицателна величина, те се изключват от съвкупността по параграф 3 и се одитират отделно. Одитният орган може да формира извадка и от тази отделна съвкупност.
8. Когато се прилагат условията за пропорционалния контрол по член 148, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган може да изключи единиците по посочения член от съвкупността, от която се формира извадка. Ако съответната операция вече е била избрана в извадката, одитният орган я заменя чрез подходящ случаен подбор.
9. Одитират се всички декларирани пред Комисията разходи в извадката.
Когато избраните статистически единици са свързани с голям брой съответни искания за плащане или фактури, одитният орган може да ги одитира чрез подизвадки, като подбира свързаните с тях искания за плащане или фактури, използвайки същите параметри за формирането на извадка, използвани за подбора на статистическите единици в основната извадка.
В този случай подходящите обеми на извадките се изчисляват в рамките на всяка статистическа единица, която трябва да бъде одитирана, и във всички случаи за всяка статистическа единица обемът е най-малко 30 съответни искания за плащане или фактури.
10. Одитният орган може да приложи райониране, като раздели генералната съвкупност на подсъвкупности - райони, всеки от които представлява група от статистически единици, които притежават сходни характеристики, по-специално по отношение на риска или очаквания процент на грешките или когато генералната съвкупност включва операции, които са съставени от финансовите средства от дадена оперативна програма за финансови инструменти или други единици с висока стойност.
11. Одитният орган оценява надеждността на системата като висока, средна или ниска, като взема под внимание резултатите от одитите на системите, за да определи техническите параметри за формирането на извадките, така че комбинираното ниво на увереност при одитите на системите и одитите на операциите да е високо. За система, оценена като система с висока надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 60 %. За система, оценена като система с ниска надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 90 %. Максималният праг на същественост трябва да бъде 2 % от разходите по параграф 3.
12. Когато бъдат открити нередности или риск от нередности, одитният орган решава въз основа на професионална преценка дали е необходимо да одитира чрез допълнителна извадка още операции или части от операции, които не са били одитирани чрез случайната извадка, за да се отчетат установените специфични рискови фактори.
13. Одитният орган анализира резултатите от одитите на допълнителната извадка отделно, изготвя заключения въз основа на тези резултати и ги съобщава на Комисията чрез годишния контролен доклад. Откритите в допълнителната извадка нередности не се включват в изчисляването на прогнозираната стохастична грешка на случайната извадка.
14. Въз основа на резултатите от одитите на операциите за целите на одитното становище и контролния доклад по член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган изчислява общия процент на грешките, който е сборът от прогнозираните стохастични грешки и в съответните случаи системните грешки и некоригираните необичайни грешки, разделен на обема на съвкупността.
Член 29
Одити на отчетите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на отчетите по член 137, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършват от одитния орган за всяка счетоводна година.
2. Чрез одита на отчетите се осигурява достатъчна увереност относно пълнотата, точността и верността на сумите, декларирани в отчетите.
3. За целите на параграфи 1 и 2 одитният орган по-специално взема под внимание резултатите от одитите на системите, извършени по отношение на сертифициращия орган, и от одитите на операциите.
4. Одитът на системата включва проверка на надеждността на счетоводната система на сертифициращия орган и проверка чрез извадка на точността на разходите по отношение на отменените и възстановените суми, регистрирани в счетоводната система на сертифициращия орган.
5. За целите на одитното становище, за да направи заключение, че отчетите дават вярна и честна представа, одитният орган проверява дали всички данни, изисквани по член 137 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са правилно включени в отчетите и съответстват на счетоводните регистри, водени от всички съответни органи или организации и бенефициери. По-конкретно, одитният орган проверява следното въз основа на отчетите, които трябва да му бъдат представени от сертифициращия орган:
а)
дали общият размер на декларираните допустими разходи по член 137, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се равнява с разходите и съответните публични средства, включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията за съответната счетоводна година, и - в случай на разлики - дали в отчетите са включени подходящи разяснения за разликите;
б)
дали отменените и възстановените през счетоводната година суми, сумите, които трябва да бъдат възстановени към края на счетоводната година, възстановяванията на суми, извършени съгласно член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и неподлежащите на възстановяване суми, представени в отчетите, съответстват на сумите, регистрирани в счетоводните системи на сертифициращия орган, и се основават на решения от страна на отговорния управляващ орган или сертифициращ орган;
в)
дали определени разходи са били изключени от отчетите в съответните случаи по силата на член 137, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и дали всички изискани корекции са отразени в отчетите за съответната счетоводна година;
г)
дали средствата от дадена програма, платени за финансови инструменти, и авансовите плащания на държавна помощ за бенефициерите се потвърждават от информацията, предоставена от управляващия орган и от сертифициращия орган.
Проверките по букви б), в) и г) може да се извършват чрез извадка.
РАЗДЕЛ IV
Финансови корекции, налагани от Комисията във връзка с недостатъци на системите
Член 30
Критерии за определяне на сериозните недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията извършва оценка на функционирането на системите за управление и контрол въз основа на всички налични резултати от одитите на системите, в т.ч. изпитванията на контролните функции, и от одитите на операциите.
Оценката обхваща условията за вътрешен контрол по програмата, дейностите по управление и контрол на управляващия и сертифициращия орган, мониторинга от страна на управляващия и сертифициращия орган и дейностите по контрол на одитния орган и се основава на проверка за спазването на ключовите изисквания, изложени в таблица 1 от приложение IV.
Изпълнението на тези ключови изисквания се оценява въз основа на категориите по таблица 2 от приложение IV.
2. Основните видове сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол са случаите, в които се преценява, че някое от ключовите изисквания по таблица 1, точки 2, 4, 5, 13, 15, 16 и 18 от приложение IV или две или повече други ключови изисквания от таблица 1 от приложение IV попадат в категория 3 или 4 от таблица 2 от приложение IV.
Член 31
Критерии за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции и критерии за определяне на размера на финансовата корекция
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи един или повече сериозни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол.
Независимо от първата алинея екстраполирани финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи системни нередности в представителна извадка от операции, като по този начин се осигурява възможност за по-точно количествено измерване на риска за бюджета на Съюза. В такъв случаи резултатите от проучването на представителната извадка се екстраполират върху останалата част от съвкупността, от която е била формирана извадката, с цел определяне на финансовата корекция.
2. Размерът на корекцията с единна ставка се определя чрез отчитане на следните елементи:
а)
относителното значение на сериозния недостатък или сериозните недостатъци в рамките на системата за управление и контрол като цяло;
б)
честотата и обхвата на сериозния недостатък или сериозните недостатъци;
в)
размера на риска от загуба за бюджета на Съюза.
3. Като се отчитат тези елементи, размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
единна ставка на корекцията от 100 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова съществени, чести или широкоразпространени, че водят до пълна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на всички съответни разходи;
б)
единна ставка на корекцията от 25 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова чести и широкоразпространени, че водят до изключително сериозна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на много голям дял от съответните разходи;
в)
единна ставка на корекцията от 10 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непълно, неефективно или нередовно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на голям дял от съответните разходи;
г)
единна ставка на корекцията от 5 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непоследователно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на значителен дял от съответните разходи.
4. Когато налагането на корекция с единна ставка, определена по реда на параграф 3, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
5. Когато поради факта, че отговорните органи не са предприели подходящи корективни мерки след налагането на финансова корекция през дадена счетоводна година, същият сериозен недостатък или същите сериозни недостатъци бъдат установени в следваща счетоводна година, въз основа на продължаващото наличие на този недостатък или тези недостатъци корекцията може да бъде увеличена до размер, който не надвишава следващия предвиден по-висок размер.
Член 32
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 24 се прилага от 1 декември 2014 г. по отношение на записваните и съхранявани данни по приложение III, с изключение на данните от полета 23-40, 71-78 и 91-105. По отношение на данните от посочените полета от приложение III член 24 се прилага от 1 юли 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 март 2014 година година.
A BIZOTTSÁG 480/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 3.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (7), 37. cikke (13), 38. cikke (4), 40. cikke (4), 41. cikke (3), 42. cikke (1), 42. cikke (6), 61. cikke (3), 68. cikke (1) bekezdésére, 101. cikkére, 125. cikke (8) és (9), 127. cikke (7) és (8) és 144. cikke (6) bekezdésére;
mivel:
(1)
Az 1303/2013/EU rendelet a második részében az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA), a Kohéziós Alapra, az Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) (a továbbiakban: európai strukturális és beruházási alapok vagy ESB-alapok) vonatkozó közös rendelkezéseket állapít meg. Ezenfelül az említett rendelet harmadik része az ERFA-ra, az ESZA-ra és a Kohéziós Alapra alkalmazandó általános rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azonban az EMVA-ra és az ETHA-ra nem alkalmazandók, továbbá a rendelet negyedik része az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az ETHA-ra alkalmazandó általános rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azonban az EMVA-ra nem alkalmazandók. Következésképp e rendelet az ESB-alapok mindegyikére alkalmazandó rendelkezések mellett kizárólag az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra vagy az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az ETHA-ra alkalmazandó rendelkezéseket állapít meg.
(2)
Az ESB-alapok által támogatott programokban szereplő minden egyes prioritás tekintetében meg kell határozni a Bizottság által az eredményességmérési keret alapján alkalmazható pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumokra vonatkozó részletes szabályokat.
(3)
Az ilyen pénzügyi korrekciók alkalmazására csak több feltétel együttes teljesülése esetén kerülhet sor. A pénzügyi korrekció mértékét olyan együtthatóhoz kapcsolt átalányok alapján kell meghatározni, amelyet a fizikai megvalósítás és a pénzügyi teljesítés függvényében kell kiszámítani. Az eredményességmérési keret alapján meghatározott, 2023-ig elérendő célok elérése tekintetében mutatkozó súlyos hiányosságok kialakulásához hozzájáruló külső tényezőket - a pénzügyi korrekciót kizáró tényezők kivételével - eseti alapon kell vizsgálni, és ezek szolgálhatnak az együttható alapján egyébként alkalmazandónál alacsonyabb mértékű korrekció igazolásaként.
(4)
Az eredményességmérési keret alapján alkalmazandó pénzügyi korrekciók mértékének meghatározására szolgáló kritériumokra vonatkozó rendelkezésekben az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített juttatást külön kell kezelni.
(5)
Egyedi szabályokban kell pontosítani a pénzügyi eszközök támogatásával végrehajtott földvásárlásra vonatkozó rendelkezéseket.
(6)
A technikai támogatásra szánt vissza nem térítendő támogatások és pénzügyi eszközök ugyanazon műveletben történő kombinálásának egységes kerete érdekében szükséges, hogy ez csak a tervezett beruházás technikai előkészítése céljából legyen megengedett a végső kedvezményezett számára.
(7)
Annak biztosítása céljából, hogy a pénzügyi eszközök végrehajtását olyan szervezetekre bízzák, amelyek rendelkeznek az ESB-alapok lehető leghatékonyabb módon és az ESB-alapok célkitűzéseivel és prioritásaival összhangban történő végrehajtásához szükséges megfelelő kapacitással, meg kell állapítani az ezen szervezetek kiválasztására vonatkozó kritériumokat, és egyúttal meg kell határozni a szerepüket, felelősségüket és feladataikat.
(8)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak a garanciát nyújtó pénzügyi eszközök tekintetében történő biztosítása érdekében a program-hozzájárulásokat prudens előzetes kockázatértékelés alapján és megfelelő multiplikátor figyelembevételével meghatározott összegre kell korlátozni.
(9)
A pénzügyi eszközöknek az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban történő végrehajtása érdekében egyedi rendelkezéseket kell alkotni az irányításukra és kontrolljukra vonatkozóan, ideértve az auditra vonatkozó rendelkezéseket is.
(10)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak a pénzügyi eszközökhöz nyújtott program-hozzájárulások tekintetében történő érvényesítése érdekében a hozzájárulások esetleges visszavonását megfelelően át kell vezetni a releváns kifizetési kérelmekben.
(11)
Az elszámolható tőkésített kamattámogatások és garanciadíj-támogatások egységes kiszámítása érdekében egyedi szabályokat kell megállapítani a kiszámításukra vonatkozóan.
(12)
A forrásoknak a reálgazdaságba történő gyors és hatékony kihelyezése, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében, egyúttal a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek elfogadható díjazásának biztosítása mellett, meg kell állapítani a teljesítményen alapuló irányítási költségek és díjak meghatározásának kritériumait, az alkalmazandó küszöbértékeket, valamint a tőkerészesedés alapú eszközök és mikrohitelek esetében a tőkésített irányítási költségek és díjak megtérítésére vonatkozó szabályokat.
(13)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a közpénzből való hozzájárulás kiszámításakor figyelembe kell venni a műveletek által termelt bevételeket.
(14)
A művelet diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszerét a művelet ágazata tekintetében megfelelő referencia-időszak, az érintett beruházástípustól rendes körülmények között várt jövedelmezőség, a „szennyező fizet” elv alkalmazása és - adott esetben - az érintett tagállam vagy régió relatív jólétével összefüggő méltányossági szempontok figyelembevételével kell meghatározni.
(15)
A 2007-2013 közötti programozási időszak nettó bevételt termelő projektjeire vonatkozóan rögzített és tárolt múltbeli adatok alapján kell meghatározni az ágazatokra alkalmazandó referencia-időszakokat.
(16)
Meg kell állapítani a diszkontált nettó bevételek számításánál figyelembe vett költségeket és bevételeket, továbbá a maradványérték és a pénzügyi diszkontráta meghatározásának feltételeit.
(17)
Az indikatív referenciaértékként javasolt 4 %-os diszkontrátát egy nemzetközi beruházási portfólió aktuális hosszú távú megtérülési rátája alapján kell meghatározni, amely az eszközök 3 %-os átlagos megtérüléséből és annak felfelé történő 1 %-os kiigazításából áll össze - ez azt a százalékos értéket tükrözi, amellyel az uniós hosszú távú államkötvények átlagos hozama a 2007-2013-as programozási időszakra érvényes pénzügyi diszkontráta megállapítása óta eltelt időszakban csökkent.
(18)
A „szennyező fizet” elv értelmében a szennyezés és a megelőzés környezetvédelmi költségeit a szennyezés okozójának kell állnia, továbbá a díjfizetési rendszereknek a teljes költséget kell tükrözniük, amely magában foglalja a tőkeköltséget, a környezetvédelmi szolgáltatásokat, a szennyezés és a végrehajtott megelőző intézkedések környezetvédelmi költségeit és a felhasznált erőforrások ritkaságából eredő költségeket.
(19)
Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a kedvezményezettek részére lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a műveletek és a kedvezményezettek hasonló típusúak, használhassák a más uniós politikák keretében meghatározott módszereket és a hozzájuk kapcsolódó rátákat.
(20)
Annak érdekében, hogy az ESB-alapokból támogatott azon műveletek, amelyek esetében a közvetett költségek tekintetében más uniós politikák keretében megállapított átalányok alkalmazhatók, hasonlók legyenek az említett más uniós politikák keretében finanszírozott műveletekhez, meg kell határozni azon beavatkozási kategóriákat, illetve beruházási prioritásokat vagy intézkedéseket, amelyek alá tartoznak.
(21)
Ki kell dolgozni a nagyprojektek minőségvizsgálatának módszertanát. A független szakértői minőségvizsgálat előfeltétel ahhoz, hogy a tagállamok az 1303/2013/EU rendeletben meghatározott értesítési eljárással összhangban benyújthassák a nagyprojektet a Bizottsághoz.
(22)
Az értesítési eljárás használata esetén a tagállamnak döntenie kell arról, hogy a nagyprojektet a Bizottság technikai segítségnyújtásával támogatott független szakértők vagy - a Bizottság egyetértésével - más független szakértők vizsgálják meg.
(23)
A nagyprojektek minőségvizsgálatát elvégző független szakértők kapacitása, kompetenciái és pártatlansága azon legfőbb szempontok között szerepelnek, amelyektől függ, hogy a vizsgálat eredménye jó minőségű és megbízható lesz-e. Következésképp annak biztosítása érdekében, hogy az ezen független szakértők által elvégzett minőségvizsgálat megbízható és kiváló legyen, meg kell határozni a rájuk vonatkozó követelményeket. A független szakértők mindegyikének eleget kell tennie ezen követelményeknek, függetlenül attól, hogy munkájuk technikai segítségnyújtás formájában kap-e támogatást a Bizottság kezdeményezéséből vagy valamely tagállamtól. Mielőtt még a Bizottság egyetértését kérné a független szakértők kiválasztásával kapcsolatban, a tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy független szakértők eleget tesznek-e ezeknek a követelményeknek.
(24)
Mivel kizárólag a független szakértők által pozitívan elbírált nagyprojektek nyújthatók be a Bizottsághoz az értesítési eljárást használva, egyértelmű kritériumokat kell megállapítani e célból. Annak érdekében, hogy az összes minőségvizsgálatot ugyanazon módszertani megközelítés alapján végezzék el, továbbá, hogy a minőségvizsgálatot oly módon folytassák le, hogy az hozzájáruljon a vizsgálat tárgyát képező nagyprojekt minőségének javításához, meg kell határozni a minőségvizsgálat folyamatának lépéseit és a vizsgálat keretében használandó minőségértékelési paramétereket is.
(25)
Az 1303/2013/EU rendelet alapján az irányító hatóságnak ki kell alakítana az egyes műveletekre vonatkozó, a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, az egyéni résztvevőkre vonatkozó információkat is tartalmazó adatok számítógépes formában történő rögzítésére és tárolására szolgáló rendszerét. Ennek érdekében össze kell állítani az e rendszerben rögzítendő és tárolandó adatok listáját.
(26)
Bizonyos adatok csak meghatározott típusú műveletek vagy csak egyes európai strukturális és beruházási alapok szempontjából relevánsak; következésképp pontosítani kell az adatszolgáltatási követelményeket. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározza az ESZA által támogatott műveletek egyéni résztvevőire vonatkozó adatok rögzítésének és tárolásának egyedi követelményeit, amelyeket figyelembe kell venni.
(27)
Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi irányításhoz és monitoringhoz szükséges adatok - így többek között a kifizetési kérelmek, elszámolások, valamint a záró végrehajtási jelentések elkészítéséhez szükséges adatok - minden műveletre vonatkozóan olyan formában álljanak rendelkezésre, amely lehetővé teszi azok egyszerű összesítését és egyeztetését, az adatok listáját az 1303/2013/EU rendeletben és az alapspecifikus rendeletekben meghatározott jelentéstételi követelmények figyelembevételével kell meghatározni. A lista összeállításakor figyelembe kell venni, hogy a műveletekre vonatkozó bizonyos alapvető, számítógépes formában tárolt adatokra a műveletek eredményes pénzügyi irányításához és a műveletekre vonatkozó alapvető információk közzétételére vonatkozó követelményeknek való megfeleléshez van szükség. Bizonyos további adatokra az ellenőrzések és az auditok hatékony megtervezéséhez és végrehajtásához van szükség.
(28)
A rögzítendő és tárolandó adatok listája nem érintheti az irányító hatóságok által kialakított számítógépes rendszerek technikai jellemzőit vagy struktúráját, és nem determinálhatja előre a rögzített és tárolt adatok formátumát, kivéve, ha erről e rendelet külön rendelkezik. A lista továbbá nem érintheti az adatok bevitelének vagy a rendszeren belüli előállításának módját. Bizonyos esetekben a listán szereplő adatok több érték bevitelét tehetik szükségessé. Mindazonáltal, annak biztosítása érdekében, hogy az irányító hatóság el tudja látni a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzések és az audit tekintetében ráháruló feladatokat, meg kell határozni bizonyos szabályokat ezen adatok jellegére vonatkozóan, ideértve azon eseteket is, amikor ehhez egyéni résztvevők adatainak feldolgozására van szükség.
(29)
Annak érdekében, hogy az operatív programok kiadásai ellenőrizhetők és auditálhatók legyenek, meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett az auditnyomvonal kielégítőnek tekinthető.
(30)
Az 1303/2013/EU rendelet alapján elvégzett auditok tekintetében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell előzniük a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra kerülését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést, továbbá pontosan meg kell határozni azon célokat, amelyek érdekében a Bizottság és a tagállamok ilyen adatokat feldolgozhatnak.
(31)
Az audithatóság felelős a műveletek auditálásáért. Annak érdekében, hogy ezen auditok hatóköre és hatékonysága megfelelő legyen, továbbá, hogy valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint végezzék el azokat, meg kell szabni a rájuk vonatkozó feltételeket.
(32)
Részletesen meg kell határozni az auditálandó műveletek tekintetében alkalmazott mintavétel alapját, amelyhez az audithatóságnak tartania kell magát a mintavételi módszer kidolgozása vagy jóváhagyása során, ideértve a mintavételi egység meghatározását, a véletlenszerű statisztikai mintavételhez használandó bizonyos technikai feltételeket és olyan tényezőket is, amelyeket - az adott esetben szükséges - kiegészítő mintavételkor figyelembe kell venni.
(33)
Az audithatóságnak el kell készítenie az 1303/2013/EU rendeletben említett elszámolásokra vonatkozó auditvéleményt. Annak érdekében, hogy az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma megfelelő legyen, továbbá, hogy valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint végezzék el azokat, meg kell szabni a rájuk vonatkozó feltételeket.
(34)
A jogbiztonság, valamint a tagállamok egyenlő bánásmódban részesítése érdekében a pénzügyi korrekciók alkalmazásakor, az arányosság elvének megfelelően, meg kell határozni az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok fennállásának megítélésére vonatkozó kritériumokat, ezen hiányosságok főbb típusait, továbbá az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumokat, valamint az átalányösszegek vagy extrapolált pénzügyi korrekció alkalmazásának kritériumait.
(35)
Az e rendeletben foglalt intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az 1303/2013/EU rendeletet kiegészítő rendelkezéseket állapít meg az alábbiak tekintetében:
a)
az említett rendeletnek az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra, az EMVA-ra és az ETHA-ra (a továbbiakban: ESB-alapok) alkalmazandó második részét az alábbiak tekintetében kiegészítő rendelkezések:
i.
az eredményességmérési keret alapján alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok;
ii.
a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos szabályok az alábbiak tekintetében:
-
további egyedi szabályok a földvásárlásra, valamint a technikai támogatás pénzügyi eszközökkel való ötvözésére vonatkozóan;
-
további egyedi szabályok a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek szerepére, felelősségére és feladataira, valamint kapcsolódó kiválasztási kritériumokra és a pénzügyi eszközökön keresztül nyújtható termékekre vonatkozóan;
-
bizonyos pénzügyi eszközök irányítására és kontrolljára vonatkozó szabályok, ideértve az irányító és audithatóságok által végrehajtandó ellenőrzéseket, az igazoló dokumentumok megtartására irányuló rendelkezéseket, az igazoló dokumentumokkal bizonyítandó elemeket, az irányításra és a kontrollra, valamint az auditra vonatkozó rendelkezéseket;
-
a pénzügyi eszközök számára történő kifizetések visszavonására és a kifizetési kérelmeket érintően ebből következő kiigazításokra vonatkozó szabályok;
-
a kamattámogatásokkal és garanciadíj-támogatásokkal összefüggésben az éves részletek tőkésítési rendszerének létrehozására vonatkozó egyedi szabályok;
-
a teljesítményen alapuló irányítási költségek és díjak, illetve az alkalmazandó küszöbértékek meghatározásának kritériumaira vonatkozó egyedi szabályok, illetve a tőkerészesedés alapú eszközök és mikrohitelek esetében a tőkésített irányítási költségek és díjak megtérítésére vonatkozó szabályok;
iii.
a befejezést követően nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevételének kiszámítási módszere;
iv.
a más uniós politikák keretében a közvetett költségek elszámolására alkalmazott átalányok és azok módszerei;
b)
a nagyprojektek minőségvizsgálatának elvégzésekor követendő módszertan tekintetében az említett rendeletnek az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra alkalmazandó harmadik részét kiegészítő rendelkezések;
c)
az említett rendeletnek az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az ETHA-ra alkalmazandó negyedik részét az alábbiak tekintetében kiegészítő rendelkezések:
i.
az irányító hatóság által kialakított monitoring rendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatokkal összefüggő információkat meghatározó szabályok;
ii.
az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények a vezetendő számviteli nyilvántartások, valamint az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek szintjén megőrizendő igazoló dokumentumok tekintetében;
iii.
a műveletek auditjának és az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma, valamint a műveletek mintájának kiválasztási módszertana;
iv.
a Bizottság tisztviselői vagy a Bizottság arra jogosult képviselői által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználására vonatkozó részletes szabályok;
v.
az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok meghatározására szolgáló kritériumok, ideértve a súlyos hiányosságok főbb típusait, továbbá az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékének megállapítását szolgáló kritériumok és az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumai.
II. FEJEZET
AZ 1303/2013/EU RENDELETNEK AZ ESB-ALAPOKRA ALKALMAZANDÓ MÁSODIK RÉSZÉT KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
I. SZAKASZ
Az eredményességmérési keret alapján alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok
(Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének negyedik albekezdése)
2. cikk
A pénzügyi korrekció mértékének meghatározása
(Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének negyedik albekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikkének (7) bekezdése alapján a Bizottság által alkalmazandó, átalányalapú pénzügyi korrekció mértékét az adott eredményességmérési keret alá tartozó összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési aránya záróértékének átlaga és az adott eredményességmérési keret alá tartozó pénzügyi mutató teljesítési arányának záróértéke közötti arány („a teljesítési/abszorpciós együttható”) alapján kell meghatározni.
(2) A teljesítési/abszorpciós együtthatót a következő módon kell kiszámítani:
a)
a célérték százalékaként kifejezett záró teljesítési érték megismeréséhez az adott prioritáshoz tartozó eredményességmérési kerethez kiválasztott összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés záróértékét el kell osztani a megfelelő célértékekkel;
b)
meg kell határozni az adott prioritáshoz tartozó eredményességmérési kerethez kiválasztott összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési aránya záróértékének átlagát. A számításkor a teljesítési arány 100 %-ot meghaladó záróértékét 100 %-nak kell venni;
c)
a célérték százalékaként kifejezett záró teljesítési érték megismeréséhez az adott prioritáshoz tartozó eredményességmérési kerethez kiválasztott pénzügyi mutató teljesítési záróértékét el kell osztani a megfelelő célértékkel. A számításkor a teljesítési arány 100 %-ot meghaladó záróértékét 100 %-nak kell venni;
d)
az adott prioritáshoz tarozó eredményességmérési kerethez kiválasztott összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési záróértékének átlagát el kell osztani az adott prioritáshoz tarozó eredményességmérési kerethez kiválasztott pénzügyi mutató záró teljesítési értékével.
(3) Amennyiben a prioritás egynél több ESB-alaphoz vagy régiókategóriához kapcsolódik, a teljesítési/abszorpciós együtthatót ESB-alaponként és/vagy régiókategóriánként kell kiszámolni.
3. cikk
A pénzügyi korrekció mértéke
(Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének negyedik albekezdése)
(1) A pénzügyi korrekció mértékének meghatározása az alábbiak szerint történik:
a)
65 % alatti, de legalább 60 %-os teljesítési/abszorpciós együttható esetén 5 %-os átalány alkalmazandó;
b)
60 % alatti, de legalább 50 %-os teljesítési/abszorpciós együttható esetén 10 %-os átalány alkalmazandó;
c)
50 % alatti teljesítési/abszorpciós együttható esetén 25 %-os átalány alkalmazandó.
(2) Az átalányt az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének első albekezdésében említett feltételeknek megfelelő prioritásra vonatkozóan a tagállam által bejelentett kiadások alapján az ESB-alapból nyújtott hozzájárulásra kell alkalmazni, az esetleges egyéb pénzügyi korrekciók alkalmazása után.
Az egynél több ESB-alapot vagy régiókategóriát érintő prioritások esetében az átalányt az ESB-alapok és/vagy régiókategóriák mindegyikére alkalmazni kell.
(3) Az elérendő célok elérése tekintetében mutatkozó súlyos hiányosságok kialakulásához hozzájáruló külső tényezőket - az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek kivételével - eseti alapon kell vizsgálni. Az említett tényezők súlyos hiányosságokhoz való hozzájárulásának mértéke függvényében az (1) bekezdésben meghatározott átalánykorrekció legfeljebb 50 %-kal csökkenthető.
(4) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti átalány alkalmazása aránytalan lenne, a korrekció mértékét csökkenteni kell.
II. SZAKASZ
Pénzügyi eszközök
4. cikk
A földvásárlásra vonatkozó egyedi szabályok
(Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (13) bekezdése)
(1) Az ERFA, a Kohéziós Alap és az EMVA által finanszírozott pénzügyi eszközök beépítetlen vagy beépített földterület vásárlását is tartalmazó beruházásokat is támogathatnak legfeljebb a végső kedvezményezettnek fizetett program-hozzájárulás 10 %-áig. Garanciák esetében ezt a százalékos értéket az alapul szolgáló kölcsön vagy más kockázatviselő eszköz összegére kell alkalmazni.
(2) Amennyiben a pénzügyi eszközök városfejlesztési vagy városrehabilitációs célú infrastruktúra-beruházásokhoz nyújtanak támogatást a végső kedvezményezetteknek, az (1) bekezdésben említett határérték 20 %.
(3) A környezet megóvásával kapcsolatos műveleteket érintő kivételes és megfelelően indokolt esetekben az irányító hatóság eltérhet az (1) és (2) bekezdésben említett határértékektől.
5. cikk
A technikai támogatás pénzügyi eszközökkel való ötvözése
(Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (13) bekezdése)
A technikai támogatás pénzügyi eszközökkel történő, egyetlen műveleten belüli, az 1303/2013/EU 37. cikke (7) bekezdése szerinti ötvözése csak a tervezett beruházás technikai előkészítése céljából, a művelet által támogatott végső kedvezményezett javára lehetséges.
6. cikk
A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek szerepe, felelőssége és feladatai
(Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése)
(1) A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek feladataikat az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, a pénzügyi eszközök végrehajtása terén tapasztalattal rendelkező professzionális szervezetektől elvárt szakmai gondossággal, hatékonysággal, átláthatósággal és körültekintéssel látják el. E szervezetek biztosítják, hogy:
a)
a pénzügyi eszközökből támogatásban részesülő végső kedvezményezetteket a pénzügyi eszköz jellegének és a finanszírozandó beruházási projektek potenciális gazdasági életképességének kellő figyelembevételével válasszák ki. A kiválasztásnak átláthatónak kell lennie, objektív indokokon kell alapulnia, és az nem eredményezhet összeférhetetlenséget.
b)
Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 115. cikkében, az EMVA tekintetében az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 66. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában, az ETHA tekintetében pedig a tengerügyi és halászati politikának a 2014-2020 közötti programozási időszakra vonatkozó pénzügyi támogatása feltételeinek megállapításáról szóló jövőbeli uniós jogi aktusban (ETHA-rendelet) meghatározott követelményekkel összhangban a végső kedvezményezetteket tájékoztatni kell arról, hogy a finanszírozást az ESB-alapok által társfinanszírozott programok keretében kapják.
c)
a pénzügyi eszközök arányos és a lehető legkevésbé versenytorzító módon nyújtsanak támogatást;
d)
a magánbefektetőknek vagy piacgazdasági elven működő közszektorbeli befektetőknek az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontja és 44. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti preferenciális díjazása arányos legyen az ezen befektetők által vállalt kockázattal, és korlátozódjon az e befektetők érdeklődéséhez szükséges minimumra, amit az üzleti feltételeken és eljárási biztosítékokon keresztül kell garantálni.
(2) Mivel az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetekkel vagy a végső kedvezményezettekkel szembeni közvetlen pénzügyi kötelezettsége, illetve az irányító hatóságnak a pénzügyi eszköz bármely más adóssága vagy tartozása tekintetében keletkező kötelezettsége nem haladhatja meg a vonatkozó finanszírozási megállapodásban a pénzügyi eszközre lekötött összegeket, a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek biztosítják, hogy az irányító hatósággal szemben az általa a pénzügyi eszközre lekötött összegen felül egyéb követelés ne merülhessen fel.
(3) A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek felelnek a szabálytalanságok által érintett program-hozzájárulások kamatokkal és az e hozzájárulásokból származó esetleges egyéb nyereségekkel növelt összegeinek visszatérítéséért.
A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek ugyanakkor nem felelnek az első albekezdésben említett összegek visszatérítéséért, amennyiben az adott szabálytalanság tekintetében bizonyítják, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a)
a szabálytalanság a végső kedvezményezettek szintjén fordult elő, illetve alapok alapja esetén a pénzügyi közvetítők vagy a végső kedvezményezettek szintjén;
b)
a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek a szabálytalanság által érintett program-hozzájárulások tekintetében e cikk (1) bekezdésével összhangban jártak el;
c)
annak ellenére, hogy a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek kellő gondossággal eljárva a rendelkezésre álló összes szerződéses és jogi eszközt igénybe vették, nem sikerült a szabálytalanságok által érintett összegeket visszafizettetni.
7. cikk
A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek kiválasztási kritériumai
(Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése)
(1) Valamely szervezetnek pénzügyi eszközök végrehajtása céljából, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének a) pontjával és 38. cikke (4) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjával összhangban történő kiválasztásakor az irányító hatóság ellenőrzi, hogy az adott szervezet eleget tesz-e az alábbi minimumkövetelményeknek:
a)
rendelkezik az uniós és a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő végrehajtási feladatok ellátásához szükséges felhatalmazással;
b)
a gazdasági és pénzügyi életképessége megfelelő;
c)
rendelkezik a pénzügyi eszköz végrehajtásához szükséges kapacitással, ideértve az irányító hatóság részére a szükséges biztosítékot nyújtó szervezeti struktúrát és irányítási keretet;
d)
hatékony és eredményes belső kontrollrendszert működtet;
e)
pontos, teljes körű és megbízható információkat időben biztosító számviteli rendszert alkalmaz;
f)
aláveti magát a tagállami ellenőrző szervek, a Bizottság és az Európai Számvevőszék által végzett auditoknak.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervezet kiválasztásakor az irányító hatóság kellő mértékben figyelembe veszi a végrehajtandó pénzügyi eszköz jellegét, az adott szervezet hasonló pénzügyi eszközök végrehajtása terén szerzett tapasztalatát, a javasolt csoport tagjainak szakértelmét és tapasztalatát, valamint a szervezet operatív és pénzügyi kapacitását. A kiválasztásnak átláthatónak kell lennie, objektív feltételeken kell alapulnia, és nem az eredményezhet összeférhetetlenséget. Legalább az alábbi kiválasztási kritériumokat alkalmazni kell:
a)
a pénzügyi közvetítők vagy a végső kedvezményezettek beazonosításához és értékeléséhez használt módszertan megalapozottsága és hitelessége;
b)
a pénzügyi eszköz végrehajtásához kapcsolódó irányítási költségek és díjak, valamint a kiszámításukra javasolt módszertan;
c)
a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatásra vonatkozóan alkalmazott feltételek, ideértve az árazási feltételeket;
d)
a végső kedvezményezetteket a program-hozzájárulásokon felül támogató befektetéseket finanszírozó források bevonási képessége;
e)
képesség a jelenleg folytatott tevékenységeken felül további tevékenységek végzésére;
f)
azokban az esetekben, amikor a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet saját pénzügyi forrásokat allokál a pénzügyi eszközre vagy megosztja a kockázatot, az érdekek összehangolása és az esetleges összeférhetetlenségek kezelése érdekében javasolt intézkedések.
(3) Amennyiben az alapok alapját végrehajtó szervezet - ideértve az EBB-t is - a végrehajtási feladatokat részben vagy egészben továbbdelegálja egy pénzügyi közvetítőre, biztosítja, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett követelmények teljesülnek e pénzügyi közvetítő tekintetében.
8. cikk
Pénzügyi eszközökön keresztül nyújtott garanciákra vonatkozó egyedi szabályok
(Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése)
Garanciát nyújtó pénzügyi eszközök esetében az alábbi követelményeknek kell eleget tenni:
a)
megfelelő multiplikátor arányt kell elérni a garanciák által fedezendő új kölcsönökből és egyéb kockázatmegosztási eszközökből várt és nem várt veszteségek fedezésére elkülönített program-hozzájárulás összege és a hozzájuk kapcsolódó, folyósított új kölcsönök vagy egyéb kockázatmegosztási eszközök között;
b)
a multiplikátort az egyedi piaci feltételeket, a pénzügyi eszköz befektetési stratégiáját, valamint a gazdaságosság és hatékonyság elvét figyelembe véve prudens előzetes kockázatértékeléssel kell meghatározni a kínálandó egyedi garanciatermékre vonatkozóan. Amennyiben a piaci feltételek ezt a későbbiekben indokolttá teszik, az előzetes kockázatértékelés felülvizsgálható;
c)
a garancialehívások teljesítésére lekötött program-hozzájárulások ezen előzetes kockázatértékelést tükrözik;
d)
amennyiben a pénzügyi közvetítő vagy a garancia révén támogatott szervezet nem folyósította az új kölcsönök vagy egyéb kockázatmegosztási eszközök tervezett összegét a végső kedvezményezetteknek, az elszámolható kiadást arányosan csökkenteni kell.
9. cikk
A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott pénzügyi eszközök irányítása és kontrollja
(Az 1303/2013/EU rendelet 40. cikkének (4) bekezdése)
(1) A programokból nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi eszközöknek nyújtott támogatást tartalmazó műveletek esetében az irányító hatóság biztosítja, hogy:
a)
a művelet mind az értékelés, mind a kiválasztás folyamata során, illetve a pénzügyi eszköz kidolgozási és végrehajtási időszaka alatt megfeleljen az alkalmazandó jognak, a vonatkozó programnak és a vonatkozó finanszírozási megállapodásnak;
b)
a finanszírozási megállapodások az 1303/2013/EU rendelet IV. melléklete 1. pontjának e) alpontjával összhangban tartalmazzanak az auditkövetelményekre és auditnyomvonalra vonatkozó rendelkezéseket;
c)
az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az ETHA alá tartozó műveletek tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 125. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az EMVA alá tartozó műveletek tekintetében pedig az 1305/2013/EU rendelet 58. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban végezzenek irányítási ellenőrzéseket a teljes programozási időszakban és a pénzügyi eszközök kidolgozása és végrehajtása alatt;
d)
az elszámolhatóként bejelentett kiadásokat alátámasztó igazoló dokumentumokra vonatkozó szabályok:
i.
a dokumentumokat a művelethez kapcsolódóan az irányító hatóság, a pénzügyi közvetítő vagy az alapok alapját végrehajtó szervezet szintjén kell megőrizni a forrásoknak a kitűzött célra történő felhasználása, az alkalmazandó jognak és a vonatkozó programok keretében nyújtott finanszírozáshoz kapcsolódó kritériumoknak és feltételeknek való megfelelés igazolása céljából;
ii.
a dokumentumoknak lehetővé kell tenniük a Bizottsághoz bejelentett kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését;
e)
az uniós és nemzeti jognak, valamint a finanszírozási feltételeknek való megfelelés ellenőrzését lehetővé tevő igazoló dokumentumok közé tartoznak legalább az alábbiak:
i.
a pénzügyi eszköz létrehozására vonatkozó dokumentumok;
ii.
az 1303/2013/EU rendelet 43. és 44. cikkével összhangban az egyes programokból és prioritási tengelyekből a pénzügyi eszköz javára teljesített hozzájárulást, a program keretében elszámolható kiadást és az ESB-alapokból származó támogatás révén keletkező kamatot és egyéb nyereségeket, továbbá az ESB-alapokból származó források újrafelhasználásának azonosítását lehetővé tévő dokumentumok;
iii.
a pénzügyi eszköz működésére vonatkozó dokumentumok, ideértve a monitoringgal, jelentéstétellel és ellenőrzésekkel kapcsolatos dokumentumokat is;
iv.
az 1303/2013/EU rendelet 43., 44. és 45. cikkének való megfelelést igazoló dokumentumok;
v.
a program-hozzájárulások kivonására és a pénzügyi eszköz megszüntetésére vonatkozó dokumentumok;
vi.
az irányítási költségekre és díjakra vonatkozó dokumentumok;
vii.
pályázati űrlapok vagy azzal egyenértékű, a végső kedvezményezett által az igazoló dokumentumokkal benyújtott dokumentumok, ideértve az üzleti terveket és - adott esetben - a korábbi éves beszámolókat;
viii.
ellenőrző listák és a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet jelentései, amennyiben rendelkezésre állnak;
ix.
a csekély összegű (de minimis) támogatásokkal kapcsolatos nyilatkozatok, amennyiben alkalmazandó;
x.
a pénzügyi eszköz által nyújtott támogatással - többek között tőkerészesedés-alapú eszközökhöz, kölcsönökhöz, garanciákhoz nyújtott támogatással vagy a végső kedvezményezett javára egyéb formában végrehajtott beruházással - kapcsolatban aláírt megállapodások;
xi.
bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi eszközön keresztül nyújtott támogatást a kitűzött céljának megfelelően használták fel;
xii.
az irányító hatóság és a pénzügyi eszköz közötti, valamint - a végső kedvezményezettel bezárólag minden szintre kiterjedően - a pénzügyi eszközön belüli pénzáramok nyilvántartásai, garanciák esetében pedig az alapul szolgáló kölcsönök folyósításának igazolása;
xiii.
a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezett javára kifizetett program-hozzájárulás vagy lekötött garancia elkülönített nyilvántartásai vagy számviteli kódjai.
(2) Az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az ETHA keretében megvalósuló pénzügyi eszközök részére a programokból nyújtott támogatást tartalmazó műveletek esetében az audithatóságok biztosítják, hogy a pénzügyi eszközöket az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (1) bekezdésével összhangban a programozási időszak egésze alatt, a programok zárásáig auditálják mind a rendszerauditok, mind a műveletek auditja keretében.
Az EMVA keretében megvalósuló pénzügyi eszközök részére a programokból nyújtott támogatást tartalmazó műveletek esetében az auditszervezetek biztosítják, hogy a pénzügyi eszközöket az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 59. cikkével összhangban a programozási időszak egésze alatt, a programok zárásáig auditálják a rendszerauditok és a műveletek auditja keretében.
(3) Amennyiben a pénzügyi eszközöket az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összhangban az EBB hajtja végre:
a)
az irányító hatóság megbíz egy, a Bizottság által kidolgozott egységes keret alapján működő vállalkozást a művelettel kapcsolatos, az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (5) bekezdésének b) pontja szerinti helyszíni ellenőrzések elvégzésével;
b)
az audithatóság megbíz egy, a Bizottság által kidolgozott egységes keret alapján működő vállalkozást a műveletek auditálásával.
Az audithatóság a megbízott vállalkozás által közölt információkra alapozza az auditvéleményét.
(4) Amennyiben nem áll rendelkezésre a (3) bekezdésben említett, a Bizottság által kidolgozott egységes keret, a Bizottság általi jóváhagyás céljából az irányító hatóság benyújtja a helyszíni vizsgálatok elvégzésére vonatkozó módszertani javaslatát, az audithatóság pedig benyújtja az auditokra vonatkozó módszertani javaslatát.
10. cikk
A pénzügyi eszközök számára történő kifizetések visszavonására és a kifizetési kérelmek ebből következő kiigazításaira vonatkozó szabályok
(Az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkének (3) bekezdése)
A tagállamok és az irányító hatóságok csak akkor vonhatják vissza a programokból az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 38. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett és a 38. cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban végrehajtott pénzügyi eszközök részére nyújtott hozzájárulást, ha a hozzájárulást még nem szerepeltették az említett rendelet 41. cikke szerinti kifizetési kérelemben. Az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az ETHA által támogatott pénzügyi eszközök esetében a hozzájárulások akkor is visszavonhatók, ha a következő kifizetési kérelmet a megfelelő kiadás visszavonása vagy helyettesítése céljából módosítják.
11. cikk
A kamattámogatások és garanciadíj-támogatások éves részleteinek tőkésítési rendszere
(Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett tőkésített kamattámogatásokat és garanciadíj-támogatásokat az elszámolhatósági időszak végén a diszkontált kifizetési kötelezettségek összegeként kell kiszámítani az említett cikkben meghatározott célokra és időszakokra vonatkozóan az érintett finanszírozási megállapodásokban foglalt rendelkezésekkel összhangban.
(2) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett időszakot követően vagy a pénzügyi eszköz ezen időszak lejárta előtti váratlan megszüntetése eredményeként a letéti számlán esetlegesen fennmaradó forrásokat az említett rendelet 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
12. cikk
Az irányítási költségeket és díjakat a teljesítmény alapján meghatározó kritériumok
(Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (6) bekezdése)
(1) Az irányító hatóság kiszámítja az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint elszámolhatóként bejelenthető irányítási költségeket és díjakat, melyek alapjául az említett rendelet 42. cikkének (5) bekezdésében említetteknek megfelelően az alábbi, teljesítményalapú kritériumok szolgálnak:
a)
az ESB-alapok program által nyújtott hozzájárulások kifizetése;
b)
a beruházásokból visszafizetett vagy a garanciaszerződésekre lekötött források felszabadítása nyomán visszafizetett források;
c)
a beruházási döntés előtt és után a beruházáshoz kapcsolódóan a beruházás hatásának maximalizálása érdekében hozott intézkedések minősége; valamint
d)
a pénzügyi eszköz hozzájárulása a program célkitűzéseihez és eredményeihez.
(2) Az irányító hatóság tájékoztatja az 1303/2013/EU rendelet 47. cikkével összhangban létrehozott monitoring-bizottságot a felmerült irányítási költségek teljesítményalapú számítására vonatkozó rendelkezésekről vagy a pénzügyi eszköz irányításának díjairól. A monitoring-bizottság évente jelentést kap az előző naptári évben ténylegesen kifizetett irányítási költségekről és díjakról.
13. cikk
Az irányítási költségek és díjak küszöbértékei
(az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (5) és (6) bekezdése)
(1) Alapok alapját végrehajtó szervezet esetében az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti elszámolható kiadásként bejelenthető irányítási költségek és díjak nem haladhatják az alábbiak összegét:
a)
a finanszírozási megállapodás aláírását követő első 12 hónapban az alapok alapja részére fizetett program-hozzájárulások 3 %-a, a következő 12 hónapban pedig 1 %-a, azt követően évente 0,5 %-a, amelyet az alapok alapja részére ténylegesen teljesített kifizetés időpontjától az elszámolhatósági időszak végéig, az irányító hatóság részére történő visszafizetésig vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban; valamint
b)
az alapok alapja által a pénzügyi közvetítőknek fizetett program-hozzájárulások 0,5 %-a évente, amelyet az alapok alapja által ténylegesen teljesített kifizetés időpontjától az alapok alapja részére történő visszafizetésig, az elszámolhatósági időszak végéig vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban.
(2) A tőkerészesedést, kölcsönöket, garanciákat, valamint mikrohiteleket nyújtó pénzügyi eszközöket - ideértve az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (7) bekezdésével összhangban vissza nem térítendő támogatással, kamattámogatással vagy garanciadíj-támogatással ötvözött pénzügyi eszközöket is - végrehajtó szervezetek esetében az említett rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján elszámolható kiadásokként bejelenthető irányítási költségek és díjak összege nem haladhatja meg az alábbiak összegét:
a)
az alábbiak szerint kiszámítandó alapdíjazás:
i.
a tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszközök esetében a finanszírozási megállapodás aláírását követő első 24 hónapban a vonatkozó finanszírozási megállapodás alapján lekötött program-hozzájárulások 2,5 %-a évente, azt követően pedig 1 %-a évente, amelyet a vonatkozó finanszírozási megállapodás aláírásától az elszámolhatósági időszak végéig, a hozzájárulásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére történő visszafizetéséig, vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
ii.
minden más pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások 0,5 %-a évente, amelyet a pénzügyi eszköz részére ténylegesen teljesített kifizetés napjától az elszámolhatósági időszak végéig, az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére történő visszafizetésig vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban; valamint
b)
az alábbiak szerint kiszámítandó teljesítményalapú díjazás:
i.
tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszköz esetében tőkerészesedés formájában az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezetteknek kifizetett, a pénzügyi eszköznek még visszafizetendő program-hozzájárulások és a program-hozzájárulásokból származó újrabefektetett források 2,5 %-a évente, amelyet a végső kedvezményezettnek történő kifizetés napjától a befektetés visszafizetéséig, leírások esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
ii.
kölcsönöket nyújtó pénzügyi eszköz esetében kölcsön formájában az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezetteknek kifizetett, a pénzügyi eszköznek még visszafizetendő program-hozzájárulások és a program-hozzájárulásokból származó újrabefektetett források 1 %-a évente, amelyet a végső kedvezményezettnek történő kifizetés napjától a befektetés visszafizetéséig, leírások esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
iii.
garanciát nyújtó pénzügyi eszköz esetében az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti fennálló garanciaszerződésekre lekötött program-hozzájárulások, illetve program-hozzájárulásból származó újrafelhasznált források 1,5 %-a évente, amelyet a kötelezettségvállalás napjától a garanciaszerződés lejártáig, fizetésképtelenség esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
iv.
mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszköz esetében mikrohitel formájában az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezetteknek kifizetett, a pénzügyi eszköznek még visszafizetendő program-hozzájárulások és a program-hozzájárulásokból származó újrabefektetett források 1,5 %-a évente, amelyet a végső kedvezményezettnek történő kifizetés napjától a befektetés visszafizetéséig, leírások esetén a visszafizettetési eljárás végéig, vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
v.
az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (7) bekezdésével összhangban vissza nem térítendő támogatást, kamattámogatást vagy garanciadíj-támogatást nyújtó pénzügyi eszköz esetében az említett rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezettnek kifizetett támogatási összeg 0,5 %-a.
E bekezdés rendelkezései akkor is alkalmazandók a garanciát nyújtó pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetre, ha ugyanazon szervezet a (4) bekezdés rendelkezései alá tartozó alapok alapját hajtja végre.
(3) Az 1303/2013/EU rendelet 65. cikke (2) bekezdésében meghatározott elszámolhatósági időszak egészére vonatkozóan összesített irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg az alábbi korlátokat:
a)
alapok alapja esetében az alapok alapja részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 7 %-a;
b)
tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 20 %-a;
c)
kölcsönt nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 8 %-a;
d)
garanciát nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 10 %-a;
e)
mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 10 %-a;
f)
az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (7) bekezdésével összhangban vissza nem térítendő támogatást, kamattámogatást vagy garanciadíj-támogatást nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 6 %-a.
(4) Amennyiben ugyanaz a szervezet alapok alapját és pénzügyi eszközt is végrehajt, sem az (1) és a (2) bekezdés alapján elszámolható irányítási költségek és díjak, sem a (3) bekezdésben meghatározott korlátok nem vohatók össze ugyanazon program-hozzájárulás vagy a program-hozzájárulásból származó ugyanazon újrabefektetett források tekintetében.
(5) Amennyiben a tőkerészesedést nyújtó pénzügyi közvetítőkbe fektetett tőke nagy részét magánbefektetők vagy piacgazdasági elven működő közszektorbeli szereplők biztosítják, és a program-hozzájárulást a magánbefektetőkre érvényes feltételekkel azonos feltételek mellett nyújtják, az irányítási költségeknek és díjaknak a piaci feltételekhez kell igazodniuk, és azok nem haladhatják meg a magánbefektetők által fizetendő összegeket.
(6) Az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott küszöbértékek meghaladhatók, amennyiben az irányítási költségeket és díjakat olyan pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet számítja fel - ideértve adott esetben az alapok alapját végrehajtó szervezeteket is -, amelyet az alkalmazandó szabályokkal összhangban versenypályázaton választottak ki, és a versenypályázat igazolta a magasabb irányítási költségek és díjak szükségességét.
14. cikk
A tőkerészesedést és mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszközök tőkésített irányítási költségeinek és díjainak megtérítése
(Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (6) bekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (2) bekezdésével összhangban elszámolható kiadásként megtérítendő tőkésített irányítási költségeket és díjakat az elszámolhatósági időszakot követően az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időszakra vonatkozóan fizetendő diszkontált irányítási költségek és díjak összegeként és a vonatkozó finanszírozási megállapodásokkal összhangban kell kiszámítani az elszámolhatósági időszak végén.
(2) Mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszköz esetében az elszámolhatósági időszakot követően fizetendő tőkésített irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg a végső kedvezményezettnek az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében kölcsönök formájában kifizetett és a pénzügyi eszköz részére még visszafizetendő program-hozzájárulások 1 %-át évente, amelyet az elszámolhatósági időszak végétől a befektetés visszafizetéséig, fizetésképtelenség esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében szereplő időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban.
(3) Tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszköz esetében az elszámolhatósági időszakot követően fizetendő tőkésített irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg a végső kedvezményezettnek az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében tőkerészesedés formájában kifizetett és a pénzügyi eszköz részére még visszafizetendő program-hozzájárulások 1,5 %-át évente, amelyet az elszámolhatósági időszak végétől a befektetés visszafizetéséig, fizetésképtelenség esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban.
(4) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett időszakot követően vagy a pénzügyi eszköznek ezen időszak lejárta előtti váratlan megszüntetése eredményeként a letéti számlán esetlegesen fennmaradó forrásokat az említett rendelet 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
III. SZAKASZ
A nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszere
15. cikk
A diszkontált nettó bevétel kiszámításának módszere
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett módszer alkalmazása céljából a művelet diszkontált nettó bevételét a diszkontált költségeknek a diszkontált bevételekből történő levonásával, és adott esetben a beruházás maradványértékének hozzáadásával kell kiszámítani.
(2) A művelet nettó bevételét a művelet ágazatára az I. melléklet alapján alkalmazandó meghatározott referencia-időszakra vonatkozóan kell kiszámítani. A referencia-időszak magában foglalja a művelet végrehajtási időszakát.
(3) A bevételek és költségek meghatározása az új beruházás megvalósulása szerinti forgatókönyvben szereplő bevételeknek és költségeknek az új beruházás nélküli forgatókönyvvel való összehasonlítására alapozott különbözeti módszerrel történik.
Amennyiben a művelet új eszköz létrehozásából áll, a bevételek és költségek az új beruházás bevételei és költségei lesznek.
(4) Amennyiben a hozzáadottérték-adó az 1303/2013/EU rendelet 69. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően nem elszámolható költség, a diszkontált nettó bevételt a hozzáadottérték-adót nem tartalmazó összegek alapján kell kiszámítani.
16. cikk
A bevételek meghatározása
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
A diszkontált nettó bevétel számítása céljából a bevételeket az alábbiak szerint határozzák meg:
a)
amennyiben alkalmazandó, a használati díjakat a „szennyező fizet” elvvel összhangban állapítják meg, és amennyiben helyénvaló, a használati díjakat a megfizethetőség szempontjainak figyelembevételével határozzák meg;
b)
a bevételek nem tartalmaznak a nemzeti vagy regionális költségvetésekből vagy nemzeti társadalombiztosítási rendszerekből származó transzfereket;
c)
amennyiben egy művelet korábban már létező szolgáltatást vagy infrastruktúrát egészít ki új eszközökkel, mind az új vagy kibővített szolgáltatás vagy infrastruktúra új felhasználóitól származó hozzájárulást, mind a meglévő felhasználóktól származó pótlólagos hozzájárulást figyelembe kell venni.
17. cikk
Költségek megállapítása
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
A diszkontált nettó bevétel kiszámításához a 15. cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszak alatt felmerülő alábbi költségeket kell figyelembe venni:
a)
a művelet technikai működését biztosító rövid élettartamú felszerelések pótlási költsége;
b)
állandó működési költségek, ideértve a fenntartási költségeket, így például a személyi jellegű költségeket, a karbantartási és javítási költségeket, az általános irányítási és igazgatási költségeket, továbbá a biztosítási költségeket; valamint
c)
változó működési költségek, ideértve a fenntartási költségeket, így például a nyersanyag- és energiafogyasztást, illetve a folyamat során felhasznált egyéb fogyóeszközöket, továbbá a művelet élettartamának meghosszabbításához szükséges bármely egyéb karbantartási és javítási költséget.
18. cikk
A beruházás maradványértéke
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
(1) Amennyiben a művelet eszközeinek tervezési élettartama meghaladja a 15. cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszakot, maradványértéküket a művelet hátralévő élettartama alatt jelentkező pénzáramok nettó jelenértékének kiszámításával határozzák meg. Megfelelően indokolt esetben a maradványérték kiszámítására más módszer is alkalmazható.
(2) A beruházás maradványértékét a művelet diszkontált nettó bevételébe csak akkor számítják bele, ha a bevételek meghaladják a 17. cikkben említett költségeket.
19. cikk
A pénzáramok diszkontálása
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
(1) A költségek és bevételek számításánál kizárólag a művelet által kifizetett vagy a művelet javára befolyó pénzáramokat veszik figyelembe. A pénzáramokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszak minden olyan évére vonatkozóan ki kell mutatni, amikor a művelet pénzáramot fizet ki vagy a művelet javára pénzáram folyik be.
(2) A számításnál figyelmen kívül kell hagyni az olyan nem pénzforgalmi szemléletű tételeket, mint az értékcsökkenés, a jövőbeli pótlási költségekre képzett tartalékok és a rendkívüli tartalékok.
(3) A pénzáramokat jelenértékre az ESB-alapok által társfinanszírozott közfinanszírozású beruházási műveletekre irányadó indikatív, reálértéken 4 %-os pénzügyi diszkontrátát alkalmazva kell jelenértékre diszkontálni.
(4) A tagállamok a 4 %-tól eltérő pénzügyi diszkontrátát is alkalmazhatnak, ha bizonyítják ennek indokoltságát, és biztosítják, hogy ezt a referenciaértéket következetesen alkalmazzák ugyanazon ágazat hasonló műveletei tekintetében.
(5) A 4 %-tól eltérő referenciaérték az alábbi szempontok alapján indokolható:
a)
a tagállamot jellemző egyedi makrogazdasági feltételek, továbbá nemzetközi makrogazdasági tendenciák és helyzet; vagy
b)
a beruházó jellege vagy a végrehajtási struktúra, például a köz- és magánszféra partnersége; vagy
c)
az érintett ágazat jellege.
(6) Az egyedi pénzügyi diszkontráták megállapítása érdekében a tagállamok becslést készítenek egy általuk leginkább relevánsnak tekintett alternatív, belföldi és nemzetközi elemeket egyaránt tartalmazó, kockázatmentes beruházási portfólió hosszú távú átlagos hozamára. A kedvezményezettek számára hozzáférhetővé teszik a különböző pénzügyi diszkontrátákkal kapcsolatos információkat.
IV. SZAKASZ
Más uniós politikák keretében a közvetett költségek elszámolására alkalmazott átalányok és azok módszerei
20. cikk
A közvetett költség átalányfinanszírozása az 1290/2013/EU rendelet alapján
(Az 1303/2013/EU rendelet 68. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)
Az alábbi típusú műveletek vagy műveletek részét képező projektek esetében a közvetett költségek az 1290/2013/EU rendelet 29. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított átalányok alkalmazásával is kiszámíthatók:
a)
az ERFA által támogatott, a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének 1. táblázatában meghatározott 056., 057. vagy 060-065. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, (2) bekezdésének b) pontjában, (3) bekezdésének a) és c) pontjában és (4) bekezdésének f) pontjában meghatározott beruházási prioritások valamelyike keretében végrehajtott műveletek;
b)
ESZA által támogatott, a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 6. táblázatában meghatározott 04. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció erősítéséhez hozzájáruló műveletek;
c)
EMVA által az 1305/2013/EU rendelet 17., 26. vagy 35. cikkével összhangban támogatott, az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós prioritáshoz hozzájáruló műveletek. Amennyiben a művelet az 1305/2013/EU rendelet 17. és 26. cikkével összhangban programozott, kizárólag az említett rendelet 35. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján finanszírozott európai innovációs partnerség keretében létrehozott operatív csoport által végrehajtott műveletek vehetők figyelembe;
d)
az ETHA által támogatott és a tengerügyi és halászati politikának a 2014-2020 közötti programozási időszakra vonatkozó pénzügyi támogatása feltételeinek megállapításáról szóló jövőbeli uniós jogi aktus 28. és 37. cikkével vagy 41. cikkének (5) bekezdésével összhangban programozott műveletek.
21. cikk
A közvetett költség átalányfinanszírozása a 966/2012/EU, Euratom rendelet alapján
(Az 1303/2013/EU rendelet 68. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)
Az alábbi típusú műveletek vagy műveletek részét képező projektek esetében a közvetett költségek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 124. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapított átalányok alkalmazásával is kiszámíthatók:
a)
az ERFA által támogatott, a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 1. táblázatában meghatározott 085., 086. vagy 087. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1301/2013/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdésének a) pontjában és (6) bekezdése d) pontjában meghatározott beruházási prioritások valamelyike keretében végrehajtott műveletek;
b)
ESZA által támogatott a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 6. táblázatában 01. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1304/2013/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes, erőforrás-hatékony és környezeti szempontból fenntartható gazdaság felé történő elmozdulás támogatásához hozzájáruló műveletek;
c)
az EMVA által az 1305/2013/EU rendelet 17. és 25. cikkével összhangban támogatott, az említett rendelet 5. cikkének (4) vagy (5) bekezdésében meghatározott uniós prioritáshoz hozzájáruló műveletek;
d)
az ETHA által támogatott és a tengerügyi és halászati politikának a 2014-2020 közötti programozási időszakra vonatkozó pénzügyi támogatása feltételeinek megállapításáról szóló jövőbeli uniós jogi aktus 36. és 38. cikkével, 39. cikkének (1) bekezdésével, 46. cikke (1) bekezdésének e) és i) pontjával, 54. cikkével és 79. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban programozott műveletek.
III. FEJEZET
AZ 1303/2013/EU RENDELETNEK AZ ERFA-RA ÉS A KOHÉZIÓS ALAPRA ALKALMAZANDÓ HARMADIK RÉSZÉT A NAGYPROJEKTEK MINŐSÉGVIZSGÁLATÁNAK ELVÉGZÉSEKOR KÖVETENDŐ MÓDSZERTAN TEKINTETÉBEN KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
22. cikk
A minőségvizsgálatot végző független szakértőkkel szembeni követelmények
(Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének negyedik bekezdése)
(1) A nagyprojekteknek az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének harmadik bekezdésében említett minőségvizsgálatát elvégző független szakértők:
a)
számottevő technikai tapasztalattal rendelkeznek a projektciklus összes szakaszára vonatkozóan;
b)
széles körű nemzetközi tapasztalatokkal rendelkeznek az érintett beruházási ágazatokra vonatkozóan;
c)
jelentős tapasztalattal rendelkeznek a társadalmi-gazdasági előnyök elemzése és értékelése terén;
d)
alapos ismeretekkel és tapasztalattal rendelkeznek a vonatkozó uniós jog, szakpolitikák és eljárások terén;
e)
függetlenek a nagyprojekt jóváhagyásában, végrehajtásában vagy működtetésében közvetlenül vagy közvetve érintett hatóságok mindegyikétől;
f)
tekintetében semmilyen szinten nem merül fel összeférhetetlenség a nagyprojekttel összefüggésben;
g)
nem fűződnek üzleti érdekeik nagyprojekthez;
h)
rendelkeznek a szükséges nyelvtudással.
(2) Amennyiben valamely tagállam az 1303/2013/EU rendelet 58. cikke alapján a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtásból támogatotthoz képest más független szakértőket kíván megbízni, az említett rendelet 101. cikkének harmadik bekezdésével összhangban kérelmezi a Bizottság egyetértését. Az egyetértés abban az esetben adható meg, ha a szakértők az igazoló dokumentumok alapján megfelelnek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
A Bizottság a kérelem benyújtását követő három hónapon belül tájékoztatja a tagállamot arról, hogy egyetért-e a független szakértőkre vonatkozóan előterjesztett javaslattal.
23. cikk
Nagyprojektek minőségvizsgálata
(Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének negyedik bekezdése)
(1) A független szakértők az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke első bekezdésének a)-i) pontjában említett információk alapján végzik el vizsgálatukat. A független szakértők ezen információkkal összefüggésben a minőségvizsgálathoz általuk szükségesnek vélt további adatokat kérhetnek.
A tagállamok és a független szakértők megegyezhetnek arról, hogy a minőségvizsgálatra irányuló munkájukat helyszíni látogatásokkal egészítik ki.
A tagállamokkal egyetértésben a független szakértők az általuk végzett minőségvizsgálat céljából konzultálhatnak a Bizottsággal az állami támogatásokat érintő releváns kérdésekről.
(2) A minőségvizsgálat céljából a független szakértők az alábbiak lépések szerint járnak el:
a)
a független szakértők ellenőrzik, hogy a művelet az 1303/2013/EU rendelet 100. cikke értelmében nagyprojektnek minősül-e, továbbá a nagyprojekt nem minősül-e befejezett műveletnek az említett rendelet 2. cikkének (14) bekezdése és 65. cikkének (6) bekezdése értelmében, valamint a nagyprojekt szerepel-e a releváns operatív programban;
b)
a független szakértők ellenőrzik az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke első albekezdésének a)-i) pontja szerinti, az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének ötödik bekezdésében említett formátumban közölt információk teljességét, következetességét és pontosságát;
c)
a független szakértők a nagyprojekt minőségét az e rendelet II. mellékletében meghatározott kritériumok alapján értékelik;
d)
a független szakértők az 1303/2013/EU rendelet 102. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott formátumban független minőségvizsgálati jelentést készítenek. A független minőségvizsgálati jelentésben a független szakértők egyértelmű és indokolással alátámasztott véleményt fogalmaznak meg az e bekezdésben említett szempontokról.
(3) Az 1303/2013/EU rendelet 102. cikkének (1) bekezdése értelmében a nagyprojekt minőségvizsgálata kedvező értékeléssel zárul, ha a független szakértők azt állapítják meg, hogy az e rendelet II. mellékletében említett összes kritérium teljesül.
IV. FEJEZET
AZ 1303/2013/EU RENDELETNEK AZ ERFA-RA, AZ ESZA-RA, A KOHÉZIÓS ALAPRA ÉS AZ ETHA-RA ALKALMAZANDÓ NEGYEDIK RÉSZÉT KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
I. SZAKASZ
A számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatok
24. cikk
A számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatok
(Az 1303/2013/EU rendelet 125. cikkének (8) bekezdése)
(1) Az egyes műveletekre vonatkozóan az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban létrehozott monitoringrendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó információkat e rendelet III. melléklete határozza meg.
(2) Az egyes műveletekre vonatkozó adatokat - ideértve adott esetben az egyéni résztvevőkre vonatkozó adatokat is - úgy rögzítik és tárolják, hogy azok szükség esetén monitoring, értékelés, pénzügyi irányítás, ellenőrzés és audit céljára összesíthetők legyenek. Biztosítani kell továbbá annak lehetőségét, hogy ezen adatokat a teljes programozási időszakra vonatkozóan összesítsék. Az ESZA esetében az adatokat oly módon rögzítik és tárolják, hogy az irányító hatóságok a monitoringgal és az értékeléssel összefüggő feladataikat az 1303/2013/EU rendelet 56. cikkében és az 1304/2013/EU rendelet 5. és 19. cikkében, valamint az utóbbi rendelet I. és II. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően el tudják látni.
(3) Amennyiben egy adott műveletet egynél több operatív program, prioritás vagy alap, illetve régiókategória keretében is támogatnak, a III. melléklet 23-113. mezőjében említett adatokat oly módon rögzítik, hogy az lehetővé tegye a lekérendő adatoknak operatív program, prioritás, alap vagy régiókategória szerinti bontását. Lehetővé kell tenni egyúttal a III. melléklet 31-40. mezőjében említett indikátoradatoknak beruházási prioritás szerinti és adott esetben nem szerinti bontását is.
II. SZAKASZ
Az auditnyomvonal és az auditok során gyűjtött adatok felhasználása
25. cikk
Az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények
(Az 1303/2013/EU rendelet 125. cikkének (9) bekezdése)
(1) A vezetendő számviteli nyilvántartások és a megőrizendő igazoló dokumentumok tekintetében az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények az alábbiak:
a)
az auditnyomvonal lehetővé teszi a monitoring bizottság által az operatív programra vonatkozóan meghatározott kiválasztási kritériumok alkalmazásának vizsgálatát;
b)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi a Bizottság felé igazolt összesített összegeknek az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által az operatív program keretében társfinanszírozott műveletekre vonatkozóan őrzött részletes számviteli nyilvántartásokkal és igazoló dokumentumokkal való összeegyeztetését;
c)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja, továbbá 109. cikke, valamint az 1304/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) pontja szerinti vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi a Bizottság felé igazolt összesített összegeknek a kimenetekkel és eredményekkel kapcsolatos részletes adatokkal és az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által operatív program keretében társfinanszírozott műveletekre vonatkozóan őrzött igazoló dokumentumokkal - köztük adott esetben az egységköltségek és az egyösszegű átalányok meghatározásának módszerére vonatkozó dokumentumokkal - való összeegyeztetését;
d)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének d) pontjával és 68. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott költségek tekintetében az auditnyomvonal adott esetben bizonyítja és igazolja a számítási módszert, továbbá az átalányok megállapításának alapját, valamint az elszámolható közvetlen költségeket vagy azon más kiválasztott kategóriák keretében bejelentett költségeket, amelyekre az átalány alkalmazandó;
e)
az 1303/2013/EU rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával, az 1304/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdésével és az 1299/2013/EU rendelet 20. cikkével összhangban meghatározott költségek tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi az átalányelszámolású közvetlen költségek alátámasztását;
f)
az auditnyomvonal lehető teszi a közpénzből való hozzájárulás kedvezményezett részére történő kifizetésének ellenőrzését;
g)
minden egyes művelet esetben az auditnyomvonal adott esetben tartalmazza a technikai leírást és finanszírozási tervet, a vissza nem térítendő támogatás odaítélésre vonatkozó dokumentumokat, a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó dokumentumokat, a kedvezményezettek jelentéseit, valamint az elvégzett vizsgálatokról és ellenőrzésekről készült jelentéseket;
h)
az auditnyomvonal tartalmazza az irányítási ellenőrzéssel és a műveletre vonatkozóan elvégzett auditokkal kapcsolatos információkat;
i)
az 1304/2013/EU rendelet 19. cikke (3) bekezdésének és I. és II. mellékletének sérelme nélkül az auditnyomvonal lehetővé teszi a művelet kimeneti mutatóival kapcsolatos adatoknak a program céljaival és a programra vonatkozóan jelentett adatokkal és eredményekkel való összeegyeztetését;
j)
a pénzügyi eszközök tekintetében az auditnyomvonal tartalmazza az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett igazoló dokumentumokat.
A c) és d) pontban szereplő költségek tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy az irányító hatóság által alkalmazott módszer összhangban áll-e az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (5) bekezdésével és 68. cikke (1) bekezdésével, valamint az 1304/2013/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésével.
(2) Az irányító hatóság biztosítja, hogy rendelkezésre álljon az (1) bekezdésben meghatározott minimumkövetelmények mindegyikének eleget tevő auditnyomvonalhoz szükséges igazoló dokumentumokat őrző szervezetek azonosításához és helyének meghatározásához szükséges megfelelő nyilvántartás.
26. cikk
A Bizottság tisztviselői vagy a Bizottság felhatalmazott képviselői által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználása
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (8) bekezdése)
(1) A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a Bizottság által az auditok során összegyűjtött adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatala és az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megelőzése érdekében.
(2) Az auditok során összegyűjtött adatokat a Bizottság kizárólag az 1303/2013/EU rendelet 75. cikke szerinti feladatai ellátása céljából használja fel. Az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal hozzáfér az összegyűjtött adatokhoz.
(3) Az összegyűjtött adatok kizárólag olyan, tagállami szervezeteknél vagy uniós intézményeknél dolgozó személyek részére küldhető meg, akiknek a feladatköre szükségessé teszi, hogy az alkalmazandó szabályokkal összhangban, az adatokat szolgáltató tagállam kifejezett egyetértése nélkül, hozzáférhessenek az adatokhoz.
III. SZAKASZ
A műveletek auditjának és az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma, valamint a műveletek mintájának kiválasztási módszertana
27. cikk
A műveletek auditja
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (7) bekezdése)
(1) A műveletek auditját az e rendelet 28. cikkével összhangban az audithatóság által kidolgozott vagy jóváhagyott módszer alapján kiválasztott műveletek mintáján végzik minden egyes számviteli év tekintetében.
(2) A műveletek auditját az auditnyomvonalat alkotó igazoló dokumentumok alapján végzik, és az audit során ellenőrzik a Bizottságnak bejelentett kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, ideértve a következő szempontokat:
a)
a műveletet az operatív programra érvényes kiválasztási kritériumokkal összhangban választott ák ki, a művelet fizikailag nem volt befejezett vagy teljes mértékben végrehajtott az operatív programból történő finanszírozás iránti pályázatnak a kedvezményezett általi benyújtását megelőzően, a műveletet a jóváhagyó határozattal összhangban hajtották végre és a művelet az audit időpontjában a funkcionalitása, felhasználása és a kitűzött célok elérése tekintetében valamennyi rá vonatkozó feltételnek eleget tett;
b)
a Bizottság felé bejelentett kiadások összhangban állnak a számviteli nyilvántartásokkal, és az előírt igazoló dokumentumok az e rendelet 25. cikkében meghatározott, megfelelő auditnyomvonalról tanúskodnak;
c)
a Bizottságnak bejelentett, az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával, továbbá a 109. cikkével, valamint az 1304/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított kiadások tekintetében a kedvezményezett felé teljesített kifizetéseket alátámasztó kimeneteket és eredményeket megvalósították, a kimenetekre és az eredményekre vonatkozó résztvevői adatok vagy egyéb nyilvántartások összhangban állnak a Bizottságnak benyújtott információkkal, és az előírt igazoló dokumentumok az e rendelet 25. cikkében meghatározott, megfelelő auditnyomvonalról tanúskodnak.
Az auditok során azt is ellenőrzik, hogy a közpénzekből való hozzájárulást az 1303/2013/EK rendelet 132. cikkének (1) bekezdésével összhangban fizették-e ki a kedvezményezettnek.
(3) A műveletek auditja adott esetben a művelet fizikai végrehajtásának helyszíni ellenőrzését is magában foglalja.
(4) A műveletek auditja keretében ellenőrzik az igazoló hatóság által a számviteli rendszerében rögzített megfelelő kiadás pontosságát és teljességét, valamint az auditnyomvonal összeegyeztetését minden szintre kiterjedően.
(5) Amennyiben az észlelt problémák rendszerszintű jellegűnek tűnnek, és következésképp kockázatot jelentenek az operatív program más műveleteire nézve is, az audithatóság további vizsgálatokról gondoskodik - ideértve indokolt esetben a szóban forgó problémák kiterjedtségének megállapítására irányuló további auditokat -, valamint javaslatot tesz a szükséges korrekciós intézkedésekre.
(6) Az éves auditlefedettséggel kapcsolatban a Bizottság felé tett jelentésekben kizárólag az (1) bekezdés szerint elvégzett audit hatókörébe eső kiadás számítható bele az auditált kiadások összegébe. E célokra az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (6) bekezdése alapján kidolgozott kontrolljelentés modelljét kell alkalmazni.
28. cikk
A műveletek mintájának kiválasztási módszertana
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (7) bekezdése)
(1) Az audithatóság az e cikkben meghatározott előírásokkal összhangban és a nemzetközileg elfogadott INTOSAI, IFAC vagy IIA standardok figyelembevételével kidolgozza a minta kiválasztásának módszerét (a továbbiakban: mintavételi módszer).
(2) A kidolgozott módszer megfelelőségének alátámasztása érdekében az auditstratégiában közölt magyarázatokon felül az audithatóság nyilvántartást vezet a mintavételi módszer kidolgozásához felhasznált dokumentációról és szakmai döntésekről a tervezési, kiválasztási, tesztelési és értékelési szakaszokra vonatkozóan.
(3) A mintának reprezentatívnak kell lennie a sokaságra nézve, amelyből kiválasztott ák, és lehetővé kell tennie az audithatóság részére, hogy az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban érvényes auditvéleményt fogalmazzon meg. A sokaság valamely operatív program vagy egységes irányítási és kontrollrendszer alá tartozó operatív programok egy adott csoportjának azon kiadásaiból áll, amelyek az 1303/2013/EU rendelet 131. cikkével összhangban szerepelnek az adott számviteli évben a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelmekben. A minta a számviteli év folyamán vagy azt követően is kiválasztható.
(4) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a mintavételi módszer statisztikai mintavételnek tekinthető, ha általa biztosított:
i.
a minta elemeinek véletlenszerű kiválasztása;
ii.
a valószínűség-számítás módszereinek használata a minta eredményeinek értékelésére, ideértve a mintavételi kockázat mérését és kontrollját, valamint a tervezett és tényleges pontosság mérését és kontrollját is.
(5) A mintavételi módszer a minta elemeit képező elemek kiválasztása céljából a sokaság elemeihez rendelt véletlen számokon keresztül vagy egy véletlenszerűen kiválasztott kiindulópont és a minta többi elemének szisztematikus szabály alkalmazása útján történő kiválasztásán keresztül biztosítja a minta valamennyi elemének véletlenszerű kiválasztását a sokaságból.
(6) A mintavételi egységet szakmai megítélés alapján az audithatóság határozza meg. A mintavételi egység lehet egy művelet, egy projekt a műveleten belül vagy valamely kedvezményezett által benyújtott kifizetési kérelem. A választott mintavételi egységgel és a választását alátámasztó szakmai megítéléssel kapcsolatos információkat szerepeltetni kell a kontrolljelentésben.
(7) Amennyiben az adott számviteli évben a mintavételi egységhez kapcsolódó kiadások teljes összege negatív, a mintavételi egységet ki kell zárni a (3) bekezdésben említett sokaságból, és külön kell auditálni. Az audithatóság e külön sokaságból is vehet mintát.
(8) Amennyiben teljesülnek az 1303/2013/EU rendelet 148. cikkének (1) bekezdésében meghatározott arányos ellenőrzés feltételei, az audithatóság az abban a cikkben említett tételeket kizárhatja a mintavételnek alávetett sokaságból. Amennyiben az érintett műveletet már kiválasztott ák a mintába, az audithatóság megfelelő véletlenszerű kiválasztás alkalmazásával helyettesíti azt.
(9) A Bizottságnak bejelentett, a mintában szereplő összes kiadást auditálni kell.
Amennyiben a kiválasztott mintavételi egységek nagy számú kifizetési kérelmet vagy számlát tartalmaznak, az audithatóság részmintavétel útján auditálhatja ezeket, amihez az alapul szolgáló kifizetési kérelmeket vagy számlákat ugyanazon mintavételi paraméterekkel választja ki, amivel a főminta mintavételi egységeit is.
Ebben az esetben minden mintavételi egységen belül ki kell számítani az auditálandó minta nagyságát, amely egyetlen mintavételi egység esetében sem tartalmazhat 30-nál kevesebb kifizetési kérelmet vagy számlát.
(10) Az audithatóság a sokaságnak - különösen a kockázat vagy a várható hibaarány tekintetében - hasonló jellemezőkkel rendelkező mintavételi egységekből álló részsokaságokra bontásával rétegezheti a sokaságot, illetve rétegezheti a sokaságot, ha a sokaság operatív programból pénzügyi eszköznek vagy más nagy értékű tételeknek juttatott pénzügyi hozzájárulásokból álló műveleteket tartalmaz.
(11) Az audithatóság a rendszer megbízhatóságát a rendszerauditok figyelembevételével magasnak, átlagosnak vagy alacsonynak értékeli, ami alapján úgy határozza meg a mintavétel technikai paramétereit, hogy a rendszerauditok és a műveletek auditjának kombinálása révén elért megbízhatósági szint összességében magas legyen. Magas megbízhatóságúként értékelt rendszer esetében a mintavételi műveletekhez használt konfidenciaszint nem lehet 60 %-nál kevesebb. Alacsony megbízhatóságúként értékelt rendszer esetében a mintavételi műveletekhez használt konfidenciaszint nem lehet 90 %-nál kevesebb. A lényegességi küszöb a (3) bekezdésben említett kiadás legfeljebb 2 %-a.
(12) Amennyiben szabálytalanságokat vagy szabálytalanságok kockázatát észlelték, az audithatóság szakmai megítélése alapján eldönti, hogy szükség van-e a véletlenszerűen kiválasztott mintában nem szereplő további műveleteket vagy műveletrészeket tartalmazó kiegészítő minta auditálására a feltárt egyedi kockázatok figyelembevétele érdekében.
(13) Az audithatóság a kiegészítő mintán elvégzett auditok eredményeit külön vizsgálja, és ezen eredmények alapján következtetéseket von le, amelyekről az éves kontrolljelentésben tájékoztatja a Bizottságot. A kiegészítő mintában talált szabálytalanságokat nem számítják bele a véletlenszerűen kiválasztott minta véletlenszerű kivetített hibaarányába.
(14) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett auditvélemény és auditjelentés elkészítése céljából a műveletek auditjainak eredményei alapján az audithatóság kiszámítja a teljes hibaarányt, amely a véletlenszerű kivetített hibák és - adott esetben - a rendszerszintű hibák és a nem javított anomáliák összege elosztva a sokasággal.
29. cikk
Az elszámolások auditja
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (7) bekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkének (1) bekezdésében említett elszámolások auditját az audithatóság minden számviteli évre vonatkozóan elvégzi.
(2) Az elszámolások auditjának megalapozott bizonyosságot kell nyújtania az elszámolásokban szereplő összegek teljességéről, pontosságáról és helytállóságáról.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából az audithatóság figyelembe veszi különösen az igazoló hatóságra vonatkozóan elvégzett rendszerauditok és a műveletek auditjainak eredményeit.
(4) A rendszeraudit magában foglalja az igazoló hatóság számviteli rendszere megbízhatóságának ellenőrzését és - minta alapján - a visszavont és visszafizettetett, az igazoló hatóság számviteli nyilvántartásában rögzített kiadási összegek pontosságának ellenőrzését.
(5) Az auditvélemény elkészítésekor, annak megállapításához, hogy az elszámolások megbízható és valós képet mutatnak, az audithatóságnak ellenőriznie kell, hogy az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkében előírt elemek helyesen szerepelnek-e az elszámolásokban, és összhangban állnak-e az érintett hatóságok, szervek és kedvezményezettek által vezetett igazoló számviteli nyilvántartásokkal. Az audithatóság az igazoló hatóság által elkészített elszámolások alapján meggyőződik különösen arról, hogy
a)
az 1303/2013/EU rendelet 137. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett elszámolható költség teljes összege egyezik a Bizottságnak az adott számviteli évre vonatkozóan benyújtott kifizetési kérelmekben szereplő kiadásokkal és a kapcsolódó közpénzből való hozzájárulással, illetve amennyiben eltérések mutatkoznak, az elszámolásokban megfelelő magyarázatot adtak az összegek egyeztetése érdekében;
b)
az elszámolásokban kimutatott, a számviteli év során visszavont és visszafizettetett összegek, a számviteli év végén visszavonandó összegek, az 1303/2013/EU rendelet 71. cikke alapján végrehajtott visszafizettetések és a behajthatatlan összegek egyeznek az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt összegekkel, és az illetékes irányító hatóság vagy igazoló hatóság által hozott döntéseken alapulnak;
c)
amennyiben alkalmazandó, az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem szerepeltetnek bizonyos kiadásokat az elszámolásokban, és az érintett számviteli évre vonatkozóan előírt korrekciók mindegyike szerepel az elszámolásokban;
d)
a pénzügyi eszközök részére kifizetett program-hozzájárulásokat és az állami támogatások kedvezményezetteknek kifizetett előlegeit alátámasztják az irányító hatóságtól és az igazoló hatóságtól származó információk.
A b), c) és d) pontokban említett ellenőrzéseket minta alapján is el lehet végezni.
IV. SZAKASZ
A Bizottság által a rendszerhiányosságokkal összefüggésben alkalmazott pénzügyi korrekciók
30. cikk
Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok megállapításának kritériumai
(Az 1303/2013/EU rendelet 144. cikkének (6) bekezdése)
(1) Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működésével kapcsolatos vizsgálatát a Bizottság a rendszerauditok - ideértve a kontrollok tesztjeit is -, valamint a műveletek auditjainak összes rendelkezésre álló eredményére alapozza.
A vizsgálat kiterjed a program belsőkontroll-környezetére, az irányító és igazoló hatóság irányítási és kontrolltevékenységeire, az irányító hatóság és az igazoló hatóság által végzett monitoringra, és az audithatóság által végzett kontrolltevékenységekre, a vizsgálatot pedig a IV. melléklet 1. táblázatában meghatározott kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére kell alapozni.
E kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelést a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott kategóriák alapján kell vizsgálni.
(2) Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok legfőbb típusait azon esetek jelentik, amikor a IV. melléklet 1. táblázatának 2., 4., 5., 13., 15., 16. és 18. pontjában említett kulcsfontosságú követelmények valamelyikéről, vagy a IV. melléklet 1. táblázatában szereplő egyéb kulcsfontosságú követelmények közül legalább kettőről megállapítást nyer, hogy a IV. melléklet 2. táblázatának 3. vagy 4. kategóriájába tartoznak.
31. cikk
Az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumai és a pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok
(Az 1303/2013/EU rendelet 144. cikkének (6) bekezdése)
(1) Pénzügyi korrekciót kell alkalmazni az operatív program egészére vagy egy részére vonatkozóan, amennyiben a Bizottság az irányítási és kontrollrendszer működését érintően egy vagy több súlyos hiányosságot állapít meg.
Amennyiben a Bizottság a műveletek reprezentatív mintájában rendszerszintű szabálytalanságokat talál, Az első albekezdés sérelme nélkül az uniós költségvetést érintő kockázat pontosabb számszerűsítését lehetővé tevő, extrapolált pénzügyi korrekciót kell alkalmazni az operatív program egészére vagy egy részére vonatkozóan, ami lehetővé teszi. Ilyen esetekben a pénzügyi korrekció meghatározása céljából a reprezentatív minta vizsgálatának eredményeit extrapolálni kell a sokaság fennmaradó részére, amelyből a mintát vették.
(2) Az átalánykorrekciót az alábbi tényezők figyelembevételével kell meghatározni:
a)
a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok relatív fontossága az irányítási és kontrollrendszer egészére nézve;
b)
a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok gyakorisága és kiterjedtsége;
c)
az uniós költségvetést érő veszteség kockázatának mértéke.
(3) Ezen tényezők figyelembevételével a pénzügyi korrekció mértékét az alábbiak szerint határozzák meg:
a)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok annyira alapvetőek, gyakoriak vagy kiterjedtek, hogy a rendszert teljesen ellehetetlenítve az összes érintett kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatják, 100 %-os átalányt kell alkalmazni;
b)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok annyira gyakoriak vagy kiterjedtek, hogy a rendszert érintő rendkívül súlyos hibát eredményezve az érintett kiadások nagyon nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatják, 25 %-os átalányt kell alkalmazni;
c)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a nem teljesen működő rendszernek, vagy az annyira rosszul vagy ritkán működő rendszernek tudhatók be, hogy az az érintett kiadások nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 10 %-os átalányt kell alkalmazni;
d)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a nem következetesen működő rendszernek tudhatók be, amely az érintett kiadások jelentős részének jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 5 %-os átalányt kell alkalmazni.
(4) 4. Amennyiben a (3) bekezdés szerinti átalány alkalmazása aránytalan lenne, a korrekció mértékét csökkenteni kell.
(5) Amennyiben az illetékes hatóságok mulasztása miatt a pénzügyi korrekció alkalmazását követően az adott számviteli évben nem történik megfelelő korrekciós intézkedés, és ugyanazon súlyos hiányosságot vagy hiányosságokat a következő számviteli évben is megállapítják, a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok tartós fennállta miatt a korrekció mértéke legfeljebb a következő magasabb kategóriának megfelelő mértékig megnövelhető.
32. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 24. cikk a rögzített és tárolt adatokkal kapcsolatos, a III. mellékletben említett információk tekintetében, a 23-40., a 71-78. és a 91-105. adatmezők kivételével 2014. december 1-jétől alkalmazandó. A III. melléklet említett adatmezői tekintetében a 24. cikk 2015. július 1-jétől alkalmazandó
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 3-án.