РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
A BIZOTTSÁG 716/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. június 27.)
az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató kísérleti közös projekt létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15a. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási kutatási és fejlesztési projekt (a SESAR-projekt) az európai légiforgalmi szolgáltatás (ATM) korszerűsítésére irányul, és mint ilyen, az egységes európai égbolt technológiai pillére. Célja, hogy az Unió 2030-ra olyan nagy teljesítményű légiforgalmi szolgáltatási infrastruktúrával rendelkezzen, amely lehetővé teszi nemcsak a légi közlekedés biztonságos és környezetbarát működését, hanem továbbfejlesztését is.
(2)
A 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) megállapította a közös projektek tartalmára, kidolgozására, elfogadására, kivitelezésére és nyomon követésére vonatkozó követelményeket. Úgy rendelkezik, hogy a közös projektek kivitelezését az üzemeltetési vezető által összehangolt végrehajtási projektek segítségével, egy üzemeltetési program alapján kell végezni.
(3)
A 409/2013/EU végrehajtási rendelet értelmében a közös projektek célja az európai ATM-főtervben azonosított alapvető működési változtatások megvalósításához hozzájáruló, kivitelezésre kész ATM-funkciók megfelelő időben, koordinált és összehangolt módon történő üzembe helyezése. A közös projektek csak az európai uniós teljesítménycélok eléréséhez jelentősen hozzájáruló, összehangolt üzembe helyezést igénylő ATM-funkciókkal foglalkozhatnak.
(4)
A Bizottság felkérésére a SESAR Közös Vállalkozás elkészítette az első közös projekt első tervezetét, ez a „kísérleti közös projekt”.
(5)
Az első tervezetet a Bizottság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), az Európai Védelmi Ügynökség, a hálózatirányító, a teljesítmény-felülvizsgálati szerv, az Eurocontrol, az európai szabványügyi szervezetek és a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet (Eurocae) segédletével részletesen átnézte és felülvizsgálta.
(6)
Ezt követően a Bizottság független globális költség-haszon elemzést készített, és konzultált a tagállamokkal valamint az érintettekkel.
(7)
Mindezek alapján készült el a Bizottság javaslata a kísérleti közös projektről. A 409/2013/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően a javaslatot a SESAR polgári légtérfelhasználók csoportja 2014. április 30-án jóvá hagyta; a léginavigációs szolgálatok a javaslatot 2014. április 30-án hagyták jóvá; a repülőtér-üzemeltetők a javaslatot 2014. április 29-én hagyták jóvá; a hálózatkezelő a javaslatot 2014. április 25-én hagyta jóvá; az európai országos meteorológiai szolgálatok pedig 2014. április 30-án hagyták jóvá.
(8)
A kísérleti közös projekt hat ATM-funkciót azonosít, melyek a következők: kiterjesztett érkezéskezelés és teljesítményalapú navigáció a nagy forgalmú közelkörzeti légterekben; repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás; rugalmas légtérkezelés és szabad út; hálózati közös irányítás; kezdeti rendszerszintű információkezelés; kezdeti útvonalinformáció-megosztás. E hat ATM-funkció üzembe helyezését kötelezővé kell tenni.
(9)
A kiterjesztett érkezéskezelés és a teljesítményalapú navigáció a nagy forgalmú közelkörzeti légterekben funkció várhatóan javítja majd a megközelítési útvonalak követésének pontosságát és elősegíti a légi forgalom sorrendezését korai fázisban, ezáltal csökkentve az üzemanyagfogyasztást és a környezeti hatásokat a süllyedési/érkezési szakaszban. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a forgalomösszehangolási kulcstényezőre.
(10)
A repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás funkciótól a futópályák biztonságának és kihasználtságának javulása várható, szintén biztosítva üzemanyag-megtakarítást, a késések visszaszorítását és a repülőtéri kapacitás bővülését. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás kulcstényezőre.
(11)
A rugalmas légtérkezelés és szabad út funkció várhatóan hozzájárul majd a légtér jobb kihasználásához, ezzel jelentős mértékben csökkentve az üzemanyag-fogyasztást és a késéseket. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a négydimenziós útvonalkezelés kulcstényezőre.
(12)
A hálózati közös irányítás funkció az ATM-szereplők által használt hálózati információk minőségének és időszerűségének javítására irányul, a léginavigációs szolgálatok szempontjából jelentősen javítva a teljesítményt és csökkentve a késedelmek okozta költségeket. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a hálózati közös irányítás és dinamikus kapacitáskezelés kulcstényezőre.
(13)
A kezdeti rendszerszintű információkezelés funkció internetprotokollalapú hálózatra kapcsolt, rendszerszintű információkezelésre (SWIM) képes rendszereken keresztül nyújtott és igénybevett szolgáltatásokat takar, és várhatóan jelentős mértékben fokozza a léginavigációs szolgálatok teljesítményét. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a SWIM (rendszerszintű információkezelés) kulcstényezőre.
(14)
A kezdeti útvonalinformáció-megosztási funkció továbbfejlesztett repüésiadat-feldolgozás mellett javíthatja a repülőgépek útvonalainak előrejelezhetőségét, ami egyaránt jó a légtérfelhasználóknak, a hálózat-irányítónak és a léginavigációs szolgáltatóknak, kevesebb taktikai beavatkozást tesz szükségessé és javítja a forgalom zavartalanságát. Mindez várhatóan kedvez az ANS-teljesítménynek, az üzemanyag-takarékosságnak és a késések kiszámíthatóságának. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a légtérkezeléstől a négydimenziós útvonalkezelés felé való elmozdulás kulcstényezőre, és a közös útvonal-információ használata révén közvetetten kihat a többi ATM-funkció egyéb kulcstényezőire is.
(15)
A kísérleti közös projekt maradéktalan sikere megkívánja, hogy egyes harmadik országbeli érdekeltek is hozzájáruljanak egyes részei megvalósításához. E felek bevonását az üzemeltetési vezető a 409/2013/EU végrehajtási rendelettel összhangban szervezi meg. A harmadik felek vagy operatív érdekeltjeik bevonása nincs kihatással a a léginavigációs szolgálatok és ATM-funkciók terén érvényes hatáskör-megosztásra.
(16)
Az ATM-funkciók üzembe helyezésében részt vevő operatív érdekelt felek munkájának segítésére a Bizottságnak kötelező erőt nem hordozó referenciaanyagokat kell kiadnia, úgymint: segédleteket a szabványosítási és iparosítási szakaszhoz, amelyeket a SESAR Közös Vállalkozásnak kell megvalósítania, ütemtervet a szabványosítási és szabályozási igényekről, valamint a kísérleti közös projekt végrehajtását támogató globális költség-haszon elemzéseket. A segédleteket adott esetben az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) előírt eljárásoknak megfelelően kell összeállítani, és ebbe a folyamatba az említett rendelet értelmében be kell vonni a nemzeti felügyeleti hatóságokat.
(17)
A kísérleti közös projekt végrehajtását lehetőleg a meglévő nyomonkövetési mechanizmusok és a már kialakított konzultációs keretek segítségével kell figyelemmel kísérni, valamennyi érdekelt fél bevonásával.
(18)
Létre kell hozni a megfelelő mechanizmusokat e rendelet felülvizsgálatára, amely magában foglalja a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében említett szereplők - nevezetesen: a nemzeti felügyeleti hatóságok, a honvédség, a SESAR Közös Vállalkozás, a hálózatirányító és a gyártóipar - munkáját összehangoló üzemeltetési vezető részvételét, hogy a Bizottság szükség szerint módosíthassa e rendeletet. Az üzemeltetési vezetőnek a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (7) bekezdése c) pontjának megfelelően figyelembe kell vennie a nemzeti és a közös védelmi képességekre gyakorolt hatást. A tagállamoknak az egységes európai égbolttal kapcsolatos katonai kérdésekre vonatkozó általános nyilatkozatával (4) összhangban a kísérleti közös projekt keretében is prioritás a katonai féllel való együttműködés. E nyilatkozatnak megfelelően a tagállamoknak bővíteniük kell a polgári-katonai együttműködést, és - amennyiben és amilyen mértékben valamennyi érintett tagállam szükségesnek ítéli meg - elő kell segíteniük a fegyveres erőik közötti együttműködést a légiforgalmi irányítást érintő valamennyi kérdésben.
(19)
Az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően e rendelet alkalmazása nem sérti a tagállamoknak a saját légterük feletti szuverenitását és a közrenddel, a közbiztonsággal és védelmi kérdésekkel kapcsolatos követelményeit. E rendelet hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésekre.
(20)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet létrehozza az első közös projektet (a továbbiakban: kísérleti közös projekt). A kísérleti közös projekt meghatározza azon ATM-funkciók első körét, amelyek megfelelő időben történő, koordinált és összehangolt üzembe helyezésére szükség van az európai ATM-főtervben megnevezett alapvető működési változtatások megvalósításához.
(2) Ez a rendelet az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózatra (EATMN), valamint az 552/2004/EK rendelet I. mellékletében említett léginavigációs szolgáltatási rendszerekre alkalmazandó. Vonatkozik a mellékletében felsorolt minden érintett félre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében és a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások érvényesek.
Emellett a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:
1.
„együttműködésen alapuló repülőtéri döntéshozatal”: az a folyamat, amelyben a légiforgalmi áramlás- és kapacitásszervezéssel kapcsolatos döntéseket a különböző operatív érintett felek és más résztvevő szereplők közötti kapcsolatfelvétel alapján hozzák meg, célja a késedelmek csökkentése, az események előreláthatóságának javítása és a források kihasználásának optimalizálása;
2.
„repülőtéri működési terv”: a repülőtér működésében érintett szereplők rendelkezésére álló, közösen megállapított és egységes terv, amely meghatározza a repülőtéri munka általános rendjét, és amely alapján az érintettek dönthetnek egyes folyamatok optimalizálásáról;
3.
„hálózatműködtetési terv:” a hálózatstratégiai terv irányadó elveinek megfelelően a hálózatkezelő által az operatív érdekelt felekkel együtt kidolgozott, a rövid és középtávú operatív tevékenységek megszervezésére vonatkozó terv és annak támogató eszközei. A hálózatműködtetési terv európai útvonalhálózat-kialakítást érintő része magában foglalja az európai útvonalhálózat-javítási tervet;
4.
„ATM-funkció működtetése:” azt jelenti, hogy az adott ATM-funkciót szolgálatba állítják, és a mindennapos műveletek során teljes körűen használják;
5.
„üzembehelyezési céldátum:” az az időpont, amikorra az adott ATM-funkciót ki kell alakítani és hiánytalanul kell működtetni.
3. cikk
Az ATM-funkciók és üzembe helyezésük
(1) A kísérleti közös projekt a következő ATM-funkciókra terjed ki:
a)
kiterjesztett érkezéskezelés és teljesítményalapú navigáció a nagy forgalmú közelkörzeti légterekben;
b)
repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás;
c)
rugalmas légtérkezelés és szabad út;
d)
hálózati közös irányítás;
e)
kezdeti rendszerszintű információkezelés;
f)
kezdeti útvonalinformáció-megosztás.
Ezen ATM-funkciók leírása a mellékletben található.
(2) A mellékletben azonosított operatív érdekelt felek és a hálózatirányító üzembe helyezik az (1) bekezdésben említett ATM-funkciókat, és végrehajtják az azok zökkenőmentes működéséhez szükséges kapcsolódó operatív eljárásokat a mellékletnek, valamint a 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően. A katonai operatív érdekelt felek csak az 552/2004/EK rendelet II. melléklete A. részének 4. pontja szerinti megfeleléshez szükséges mértékben helyezik üzembe ezeket az ATM-funkciókat.
4. cikk
Referencia- és segédanyagok
A Bizottság az internetes oldalain elérhetővé teszi a 3. cikk (1) bekezdésében említett ATM-funkciók üzembe helyezésével kapcsolatos következő referencia- és segédanyagokat:
a)
a SESAR Közös Vállalkozás által végrehajtandó szabványosítási és iparosítási szakaszban használható segédanyagok tájékoztató jellegű felsorolása és megvalósítási céldátumok;
b)
tájékoztató jellegű menetrend a szabványosítási és szabályozási igényekről, hivatkozva azon végrehajtási szabályokra és közösségi műszaki előírásokra, amelyeket az 552/2004/EK rendelet 3. és 4. cikke alapján kell elfogadni, megvalósítási céldátumokkal;
c)
globális költség-haszon elemzés a kísérleti közös projektbe bevonandó felek szempontjából.
5. cikk
Nyomon követés
A 409/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikkében előírt, a Bizottság általi nyomon követést a következő tervezési és jelentéstételi eszközök segítségével kell végezni:
a)
az európai ATM-főterv tervezési és végrehajtási jelentéstételi mechanizmusai;
b)
a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv;
c)
a teljesítménytervek, különösen a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) 11. cikke (3) bekezdésének c) pontja, 11. cikkének (5) bekezdése, valamint II. mellékletének 2. pontja szerinti információk;
d)
a léginavigációs költségek jelentésére szolgáló táblázatok, különösen a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) II. mellékletének 1. táblázata 3.8. sorában, 2. pontja m) alpontjában és VII. melléklete 3. táblázatának 2.1-2.4. sorában említett információk;
e)
a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 10. cikkében említett végrehajtási projektek megvalósításának az üzemeltetési vezető által végzett nyomon követése;
f)
a funkcionális légtérblokkok tervezésére és végrehajtására vonatkozó jelentéstételi mechanizmusok;
g)
a szabványosítást érintő tervezéssel és végrehajtással kapcsolatos jelentéstételi mechanizmusok.
6. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság felülvizsgálja e rendeletet a következők alapján: az üzemeltetési vezetőtől a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (2) bekezdése e) pontjának megfelelően kapott információk és tanácsok, amelyek az ugyanezen rendelet 9. cikkében előírt egyeztetést és konzultációt követően születtek; az 5. cikkben említett nyomon követés keretében birtokába jutott információk; a légiforgalmi szolgáltatások technológiai fejlődése, és a felülvizsgálat eredményét az egységes égbolttal foglalkozó bizottság elé terjeszti.
A felülvizsgálat különösen a következő kérdésekkel foglalkozik:
a)
a 3. cikk (1) bekezdésében említett ATM-funkciók üzembe helyezésének előrehaladása;
b)
a kísérleti közös projekt végrehajtására irányuló meglévő ösztönzők használata, esetleges új ösztönzők;
c)
a kísérleti közös projekt hozzájárulása a teljesítménycélok eléréséhez és a rugalmas légtérhasználat kialakulásához;
d)
a 3. cikk (1) bekezdésében említett ATM-funkciók üzembe helyezésének valós költségei és haszna, beleértve bármely olyan helyi vagy regionális kedvezőtlen hatást, amely valamely operatív érdekelt félnél felmerülhet;
e)
a kísérleti közös projekt kiigazításának szükségessége, különösen személyi és földrajzi hatálya, valamint a mellékletben meghatározott üzembehelyezési céldátumok tekintetében;
f)
a 4. cikkben említett referencia- és segédanyagok elkészítésének előrehaladása.
Az első felülvizsgálatot a Bizottság legkésőbb az üzemeltetési program jóváhagyásától számított 18 hónap elteltével megkezdi.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 27-én.