РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
A BIZOTTSÁG 904/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. augusztus 20.)
az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2013. november 29-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított az Indonéziából (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalának tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(2)
A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) bejelentette, hogy az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján megindítja a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát.
(3)
A Bizottság a vizsgálatot az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: panaszos) 2013. október 16-án benyújtott panasza alapján indította meg, amely vállalat, mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó, a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
1.2. Érdekelt felek
(4)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fele vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett hivatalosan értesítette a panaszost, az ismert exportáló gyártókat és az indonéziai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre.
(5)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtsanak be, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(6)
Az érdekelt felek emellett lehetőséget kaptak arra is, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
a) Mintavétel
(7)
Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a vizsgálatban érintett független importőrök nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette azon döntését, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás).
(1) Mintavétel a független importőrök körében
(8)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy jelentkezzenek és nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Tizennégy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége, illetve az unióbeli földrajzi elhelyezkedés alapján három vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról, de azok nem tettek észrevételt.
(10)
A mintába felvett három vállalat közül ezt követően mindössze egy működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával.
(2) Mintavétel az indonéziai exportáló gyártók körében
(11)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte az Indonéziában működő exportáló gyártókat, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot, illetve nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(12)
Az érintett ország négy exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.
b) Kitöltött kérdőívek és az együttműködés
(13)
A Bizottság az egyetlen uniós gyártónak, a mintába felvett négy exportáló gyártónak, a mintába felvett három független importőrnek, illetve az uniós felhasználóként azonosított harminchárom vállaltnak küldött kérdőívet.
(14)
Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, a mintába felvett három független importőr közül egy vállalat, egy kereskedő, a négy ismert exportáló gyártó közül három vállalat, valamint öt felhasználó.
(15)
A mintába felvett, de együtt nem működő exportáló gyártóról a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy kapcsolatban állt a mintában szereplő egyik másik exportáló gyártóval, aki a kitöltött kérdőív benyújtásával együttműködő félnek számított.
(16)
A (15) prembulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy nem tekinthető az együtt nem működő exportáló gyártóval kapcsolatban állónak, mivel egymás döntéshozatalára semmilyen módón nem gyakoroltak hatást. Az együttműködő exportáló gyártó emellett kijelentette, hogy nem állt módjában a kérdőív kitöltésére kényszeríteni a nem együttműködő felet. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy ugyanazon részvényesek tulajdonát képezte a két vállalat. A Közösségi Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) végrehajtására vonatkozó 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 143. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján ezért egymással kapcsolatban álló feleknek tekintették őket.
(17)
A harmadik együttműködő exportáló gyártó szerint az érintett terméket egy másik gyártó is előállította Indonéziában, amely vállalat a (16) preambulumbekezdésben említett csoporthoz tartozott, de nem jelentkezett a Bizottságnál. Jóllehet a szóban forgó gyártó valóban létezik, a vizsgálat során sem az Eurostattól, sem pedig a rendelkezésre álló egyéb forrásokból származó adatok alapján nem nyert bizonyítást, hogy e gyártó a figyelembe vett időszak alatt exportált az Unióba. A kérdéses vállalatot ezért nem kérték fel arra, hogy vegye fel a kapcsolatot a Bizottsággal, illetve hogy nyújtsa be az exportáló gyártók részére összeállított kérdőívekben kért információkat. Az érintett országbeli valamennyi együtt nem működő gyártóra egyébként - miként az a (48) preambulumbekezdésben szerepel - maradékvámot vetettek ki. E maradékvámról az alaprendelet 18. cikke rendelkezik, és „minden más vállalatra” alkalmazandó.
c) Ellenőrző látogatások
(18)
A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.
(19)
Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Franciaország.
Importőrök:
-
Falken Trade, Olsztyn, Lengyelország.
Felhasználók:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia,
-
Unilever, Rotterdam, Hollandia.
Indonéziai exportáló gyártók:
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonézia,
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonézia.
Kapcsolatban álló uniós importőrök:
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Németország,
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Hollandia.
Kapcsolatban álló hongkongi kereskedő:
-
CJ China Limited, Hongkong.
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(20)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. április 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) (5) ölelte fel.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(21)
Az érintett termék az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamát (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez.
(22)
Elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.
2.2. A hasonló termék
(23)
A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek.
(24)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minőség tekintetében jelentős különbség mutatkozik meg az Indonéziában gyártott és az Unióban előállított nátrium-glutamát között. Emiatt a minőségbeli különbség miatt az állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, illetve az Indonéziából importált nátrium-glutamát egymással nem felcserélhetők, és ezért hasonló termékeknek sem tekinthetők. A szóban forgó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal és az a vizsgálat során tett megállapításoknak - vagyis hogy minőség tekintetében nincs különbség az Indonéziában gyártott, illetve Unióban előállított nátrium-glutamát között - is ellentmondott. Ami azt illeti, több felhasználó az uniós gazdasági ágazattól és Indonéziából is vásárolt nátrium-glutamátot, és a termékeket ugyanazon, vagy hasonló célra használtak fel. Következésképpen ezt az állítást elutasították.
(25)
A fentiek alapján ezért e szakaszban az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített termék az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
3. DÖMPING
3.1. Rendes érték
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(27)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.
(28)
A Bizottság ezután - az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint - megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók által Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva ugyanezen exportáló gyártók indonéziai értékesítése reprezentatív mennyiséget képviselt az indonéziai piacon.
(29)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy minden egyes terméktípusra meghatározta a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges, vizsgálati időszak alatti értékesítés arányát.
(30)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
(1)
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha
(2)
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.
(31)
Ebben az esetben valamennyi exportáló gyártó belföldi értékesítése nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga az összes terméktípus tekintetében meghaladta az előállítási költséget. A rendes értéket ezért valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
3.2. Exportár
(32)
Az együttműködő exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión belüli és kívüli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak az Unióba.
(33)
Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók közvetlenül unióbeli független vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(34)
Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportárat - az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban - az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazításokat végeztek a keletkezett nyereség (lásd a (35) preambulumbekezdést), illetve a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi - például értékesítési, általános és igazgatási - költség tekintetében.
(35)
E célból a kapcsolatban álló vállalatok által elért haszonkulcsot nem lehetett figyelembe venni, minthogy az nem minősült megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehetett a többi harmadik fél számára nyilvánosságra hozni. Mindezek következtében, és mert egyéb információ nem állt rendelkezésre, az exportár meghatározásához 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak. Minthogy egy másik, hasonló gazdasági ágazat által előállított vegyipari termék kapcsán lefolytatott korábbi eljárásban (6) szintén ilyen mértékű haszonkulcsot alkalmaztak, megállapítást nyert, hogy e haszonkulcs ésszerű mértékű.
(36)
A két együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy az első kapcsolatban álló vevőik esetében szokásos piaci exportár került felszámításra, és ezért a számtanilag képzett exportár helyett az exportár alapjául az indonéziai exportáló gyártó és az első kapcsolatban álló vevő közötti eladási árnak kell szolgálnia. Érvelésük szerint az első kapcsolatban álló vevőknek felszámított eladási árak és az unióbeli független vevők esetében alkalmazott árak színvonala megegyezett.
(37)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a hasonló árszintek ellenére a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy ésszerű nyereségre tegyenek szert az Unióban. Nem zárható ki továbbá az sem, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között felmerültek bizonyos költségek, és más termékekhez kapcsolódóan sor került keresztkompenzációra. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a független vevők részére történt értékesítésekhez képest a belső transzferár nem tükrözte az érintett termék megfelelő piaci értékét.
(38)
A kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárat így tehát nem lehet szokásos piaci feltételeknek megfelelően kialakított árnak tekinteni, és az erre vonatkozó állításokat elutasították. Mindkét exportáló gyártó esetében ezért a kapcsolatban álló feleken keresztül érvényesített exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján, a (34) és (35) preambulumbekezdésben ismertettek szerint határozták meg.
3.3. Összehasonlítás
(39)
A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.
(40)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják.
(41)
Ily módon kiigazítást végeztek minden olyan esetben, amikor a behozatali költségek, kedvezmények, fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolás, a hitel, a jutalékok, valamint a banki költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.
(42)
Az egyik exportáló gyártó Unión kívüli kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportált nátrium-glutamátot, amely vállalat a terméket kapcsolatban álló uniós importőrnek értékesítette tovább, hogy ez utóbbi vállalat következő lépésként azt független uniós vevőknek adja el. Ezen értékesítések esetében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban - kiigazítást végeztek az Unión kívüli kereskedő által alkalmazott haszonkulcs tekintetében.
(43)
Az egyik exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján a rendes érték kiigazítását kérte az ösztönzők és promóciós költségek tekintetében. A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az említett költségek közvetlenül nem kapcsolódtak belföldi egyedi értékesítési ügyletekhez, és emiatt nem bizonyítható, hogy e költségek befolyásolták az árak összahasonlíthatóságát. Ebből adódóan a szóban forgó kérést elutasították.
(44)
Két exportáló gyártó kérte, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján igazítsák ki a fuvarköltségek tekintetében. A belföldi fuvarköltségekbe beleszámították a gyárból raktárba történő áruszállítás kapcsán felmerült költségeket is. Ezek a költségek azonban belső logisztikai költségeknek minősültek, és ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja értelmében a rendes érték tekintetükben nem kerülhet kiigazításra.
(45)
Az egyik érdekelt fél szerint az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, a 2008/84/EK bizottsági irányelvben (7) meghatározott tisztasági küszöbértékeknek (≥ 99 %). A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy szemben az Unióba exportált nátrium-glutamáttal, amelynek meg kell felelnie az említett követelményeknek, az indonéziai belföldi piacon értékesített termékre nem alkalmazandók ilyen jellegű előírások. A rendes értéket ezért indokolt lehet kiigazítani az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján a fizikai és kémiai jellemzőkből adódó különbségek tekintetében.
(46)
Ugyanakkor az érdekelt fél nem számszerűsítette állítását, mivel elmulasztott az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti ésszerű becslést benyújtani az állítólagos eltérés piaci értékéről. A Bizottság emellett - az összehasonlítás során - a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket. Így került sor arra, hogy az uniós piacra exportált és az Indonéziában értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó kérést el kellett utasítani.
3.4. Dömpingkülönbözet
(47)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a két együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(48)
Az összes többi indonéziai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Meg kell jegyezni, hogy az egyik ismert exportáló gyártó a vizsgálat során - miként az a (15) preambulumbekezdésben is említésre került - szándékosan nem működött együtt. Az együttműködés szintje ezért alacsonynak tekinthető. A 18. cikk (6) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy döntött, hogy a maradék dömpingkülönbözethez az egyik maradéktalanul együttműködő és ellenőrzött exportáló gyártó reprezentatív exportmennyiségére vonatkozó legmagasabb dömpingkülönbözet szintjét veszi alapul, figyelembe véve a súlyozott átlag alapján, az együttműködést megtagadó exportáló gyártóval kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet is.
(49)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Minden más vállalat
28,4
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(50)
A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állított elő a vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
(51)
Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.
4.2. Uniós felhasználás
(52)
A Bizottság - az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva - az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és az Indonéziából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.
(53)
Érvként elhangzott, hogy az együttműködő uniós gyártót ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból, a vizsgálatot pedig le kell zárni, mivel a szóban forgó gyártó kapcsolatban állt egy olyan indonéziai exportáló gyártóval, amely nem működött együtt. Az együttműködő uniós gyártót azonban ebben az esetben az együtt nem működő indonéziai exportáló gyártóval fennálló kapcsolata ellenére sem szükséges kizárni, mivel amellett, hogy teljes körű ellenőrzésnek vetették alá, a vizsgálat során egyetlen uniós gyártóként maradéktalanul együttműködött a Bizottsággal. Annak ténye ráadásul, hogy az indonéziai exportáló gyártó nem működött együtt, nem befolyásolta az uniós gyártótól származó adatok megbízhatóságát. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.
(54)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100)
100
87
93
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(55)
Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak során ismét enyhe növekedést mutatott. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-kal csökkent. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (68) preambulumbekezdést). A behozatal mindkét évben hasonló szintet ért el. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az importnövekedésnek tulajdonítható, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a vizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal - és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd az (57) preambulumbekezdést) - volumene számottevően nőtt.
4.3. Az érintett országból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése
(56)
A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához az (52) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.
(57)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
Behozatal volumene (tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Az Indonéziából származó behozatal volumene (tonna)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Piaci részesedés index
100
126
227
287
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(58)
Az Indonéziából származó import volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a vizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát.
(59)
Ennek nyomán a piaci részesedése közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent.
4.3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(60)
A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg.
(61)
Az Unióba irányuló indonéziai import átlagára a következőképpen alakult:
3. táblázat
Importár (EUR/tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Indonézia
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(62)
A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a vizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 6 %-os csökkenést mutatott.
(63)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:
-
az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint
-
az együttműködő indonéziai gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében.
(64)
Miként az a (46) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, uniós jogi aktusokban előírt tisztasági küszöbértékeknek. A szóban forgó exportáló gyártó szerint az Indonéziából importált és nem élelmiszeriparban felhasznált termékekre nem vonatkoztak ilyen követelmények, és emiatt az uniós piacon értékesített termékkel való összehasonlításkor indokolt lehet a kémiai és fizikai jellemzők tekintetében kiigazítást végezni. Ezt az állítását az exportáló gyártó ugyanakkor elmulasztotta számszerűsíteni. A Bizottság emellett - az összehasonlítás során - a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket, és az uniós piacra exportált és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó állítást elutasították.
(65)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Indonéziából származó behozatalok esetében fennálló áralákínálás kiszámításakor figyelembe kell venni az árfolyam-ingadozások hatását. A dömpingelt import uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt valószínű hatásának vizsgálata alapvetően valóban - többek között - az áralákínálás megállapításával történik. A jelenlegi eset kapcsán a dömpingelt exportárakat és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait hasonlították össze. Az összehasonlíthatóság érdekében azonban a kár kiszámításához euróra átváltott exportárakat alkalmaztak. Az árfolyamok alkalmazása ebben az esetben tehát szavatolja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Ezt az állítást ezért elutasították.
(66)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az Indonéziából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 0 % és 5 % között mozogott.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános észrevételek
(67)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(68)
A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4. táblázat
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Termelési volumen
Index
100
95
107
91
Termelési kapacitás index
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
Index
100
95
107
91
Forrás: kitöltött kérdőív.
(69)
A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a vizsgálati időszakban pedig mélypontra süllyedt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A vizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent.
(70)
A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során.
(71)
Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a vizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás - a termelési volumen csökkenésével összhangban - összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
4.4.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(72)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon
Index
100
84
85
83
Piaci részesedés
Index
100
96
91
85
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(73)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve az Indonéziából származó behozatal növekedése mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó import piaci részesedésének ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek.
4.4.4. Növekedés
(74)
Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott.
4.4.5. Foglalkoztatás és termelékenység
(75)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
Index
100
103
107
108
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
Index
100
92
100
85
Forrás: kitöltött kérdőív.
(76)
Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható.
(77)
A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés - (68) preambulumbekezdés 4. táblázata szerinti - csökkenésének együttes hatásából adódott.
4.4.6. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(78)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimumnak számító küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős.
(79)
Az uniós gazdasági ágazat még mindig a szóban forgó termék korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Miként az a (2) preambulumbekezdésben szerepel, jelenleg folyik ezen intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti, párhuzamos felülvizsgálata.
4.4.7. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(80)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Átlagos eladási árak
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)
Index
100
107
101
97
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
Index
100
120
124
130
Forrás: kitöltött kérdőív.
(81)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a vizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek.
(82)
A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedését - miként az már elhangzott - az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni.
4.4.8. Munkaerőköltségek
(83)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
Index
100
117
125
124
Forrás: kitöltött kérdőív.
(84)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét.
4.4.9. Készletek
(85)
Az uniós gazdasági ágazat készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
9. táblázat
Készletek
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Zárókészletek
Index
100
82
164
143
Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve
Index
100
86
153
156
Forrás: kitöltött kérdőív.
(86)
A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a vizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni.
(87)
A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a vizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt.
4.4.10. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(88)
Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
Index
100
30
- 31
- 80
Pénzforgalom (EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Beruházások (EUR)
Index
100
182
143
197
Beruházások megtérülése
Index
100
14
- 61
- 110
Forrás: kitöltött kérdőív.
(89)
Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség átlépett a negatív tartományba, és a vizsgálati időszak alatt még tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait.
(90)
A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírózó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A vizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
(91)
A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére.
(92)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése - a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan - a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent.
(93)
Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.
4.4.11. A kárra vonatkozó következtetés
(94)
Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a gyártási volumen és a kapacitáskihasználtság hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentettek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a vizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is.
(95)
A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolják meg a károkozás tényét.
(96)
A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(97)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők:
a)
a Kínából származó behozatal hatása;
b)
egyéb harmadik országokból származó behozatal;
c)
az uniós felhasználás alakulása;
d)
az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye;
e)
az uniós gazdasági ágazat hiányosságai;
f)
a pénzügyi válság;
g)
beruházás és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények;
h)
nyersanyagköltségek és egyéb költségek.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(98)
Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn a nátrium-glutamát Indonéziából származó dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a vizsgálat tárgyát képező behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
(99)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az Indonéziából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 182 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés ugyanezen időszak alatti, hozzávetőleg 187 %-os növekedését eredményezte. Mindez egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, valamint piaci részesedésének 15 %-os csökkenésével. Szintén ez okozta az egyéb harmadik országokból származó összbehozatal piaci részesdésének 71 %-os zsugorodását.
(100)
Az indonéziai importárak ezzel egy időben 8 %-kal csökkentek. Az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni. Ez a jövedelmezőség jelentős csökkenéséhez, a 2012/2013-as pénzügyi évtől pedig veszteségességhez vezetett, amely a vizsgálati időszak alatt még markánsabban jelentkezett.
(101)
A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása egybeesett az Indonéziából származó, dömpingelt árú behozatal jelentős növekedésével, és hogy az Indonéziából érkező behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el.
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
5.2.1. A Kínából származó behozatal hatása
(102)
A Kínából származó behozatalra jelenleg dömpingellenes vámok vannak érvényben. A figyelembe vett időszak alatt a behozatal volumene 65 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig ennek megfelelően 68 %-kal emelkedett. Mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés azonban alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak során. A kínai árak a figyelembe vett időszakban számottevő mértékben, 20 %-kal csökkentek. A hatályos dömpingellenes vámokat figyelembe véve ezek az árak nem kínáltak az uniós árak alá.
(103)
Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a Kínából származó behozatal nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett jelentős kárhoz.
11. táblázat
Kínából származó behozatal
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Kína
Volumen (tonna)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Piaci részesedés index
100
57
136
168
Átlagár (EUR/tonna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
5.2.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(104)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
12. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Brazília
Volumen (tonna)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Piaci részesedés index
100
48
49
39
Átlagár (EUR/tonna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Koreai Köztársaság
Volumen (tonna)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Piaci részesedés index
100
198
79
65
Átlagár (EUR/tonna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volumen (tonna)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Piaci részesedés index
100
121
34
14
Átlagár (EUR/tonna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Egyéb harmadik országok
Volumen (tonna)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Piaci részesedés index
100
79
52
45
Átlagár (EUR/tonna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Egyéb harmadik országok összesen
Volumen (tonna)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Piaci részesedés index
100
110
45
29
Átlagár (EUR/tonna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(105)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a vizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt csupán mintegy egynegyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek.
(106)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt.
(107)
Ez az állítás azonban - miként az a 13. táblázatból is kitűnik - ellentmondásban áll a rendelkezésre álló statisztikai adatokkal, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.
13. táblázat
Teljes behozatal
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Teljes behozatal
Volumen (tonna)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(108)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem befolyásolta az Indonéziából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.2.3. Az uniós felhasználás alakulása
(109)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás mindössze 2 %-os, enyhe csökkenést mutatott, ami nem szolgálhat magyarázatul az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, illetve piaci részesedésének 15 %-os visszaesésére. Következésképpen ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a felhasználás alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
5.2.4. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(110)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
14. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Exportvolumen-index
100
249
234
222
Átlagos egységár index
100
107
101
95
Forrás: kitöltött kérdőív.
(111)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a 2011/2012-es pénzügyi évben nőtt, majd a következő években a vizsgálati időszakig enyhén csökkent. A figyelembe vett időszak során a volumen közel kétszeresére nőtt, míg ugyanezen időszak alatt az exportárak enyhe (5 %-os) csökkenést mutattak. Az exportértékesítés növekedése részben ellensúlyozta az uniós értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteséget. Ami azt illeti, ha az exportértékesítések nem nőttek volna, akkor a dömpingelt behozatal által kifejtett erőteljes árnyomás mellett a méretgazdaságossági veszteség, illetve az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségére kifejtett hatás még nagyobb mértéket ért volna el. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye tehát nem súlyosbíthatta a kialakult hátrányos helyzetet.
(112)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése a közelmúltban megszerzett törökországi kapcsolatban álló élelmiszer-feldolgozó vállalatnak értékesített nátrium-glutamát-exportra vezethető vissza. Ezt azt állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Ráadásul a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak a vizsgálati időszakot követően tett szert az élelmiszer-feldolgozó vállalatra. E tényező a vizsgálati időszak alatt tehát semmiféle hatást nem gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Következésképpen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a törökországi kapcsolatban álló vállalat felé irányuló értékesítése nem befolyásolta az okozati összefüggést.
5.2.5. Az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai
(113)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár hátterében az áll, hogy az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott gyártási eljárást eredendően hiányosságok jellemzik. A szóban forgó érdekelt fél azonban egyetlen konkrét hiányosságot sem említett, amellett, hogy állítását elmulasztotta bizonyítékokkal alátámasztani. A vizsgálat során szintén nem derült fény arra, hogy bármiféle potenciális hiányosság jellemezné az uniós gazdasági ágazatot. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai nem befolyásolták az okozati összefüggést.
5.2.6. A pénzügyi válság
(114)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár a pénzügyi válság nyomán alakult ki. A nátrium-glutamát uniós piacát azonban nem jellemezte volatilitás, mivel a globális pénzügyi válság e piacon csak elhanyagolható mértékben éreztette hatását. Ellenkező esetben, illetve ha az uniós gazdasági ágazat veszteségei ténylegesen a globális pénzügyi válságnak lennének betudhatók, akkor a válság miatt a nátrium-glutamát-piacon versengő összes többi szereplőnek is hasonló helyzettel kellett volna szembesülnie. Láthatóan azonban az indonéziai nátrium-glutamát-gyártók a globális pénzügyi válság ellenére képesek voltak növelni értékesítési volumenüket az uniós piacon. Semmilyen ok nem támasztja tehát alá, hogy az uniós gazdasági ágazatot sokkal hátrányosabban érintette volna a globális pénzügyi válság, mint ázsiai versenytársait. Az érvet emiatt el kell utasítani. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a globális pénzügyi válság hatásai nem befolyásolták az okozati összefüggést.
5.2.7. Beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények
(115)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár arra vezethető vissza, hogy az Unióban alkalmazandó biztonsági előírások betartása jelentős beruházásokat tett szükségessé.
(116)
A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az uniós előírásokhoz kapcsolódó beruházások az egyéb jellegű beruházásokhoz képest a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak jelentős hányadát a prevenciót szolgáló karbantartási beruházások tették ki. A beruházások a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi évben mutattak számottevő növekedést. E növekedés azzal magyarázható, hogy a még mindig a korábbi dömpingelt kínai behozatal következményeivel küzdő uniós gazdasági ágazat kénytelen volt a veszteséges időszakok utánra halasztani a prevenciót szolgáló karbantartásokra irányuló beruházásokat. Amint a kínai behozatalra kivetett vámok éreztették hatásukat a piacon, az uniós gazdasági ágazat ismét nyereséget tudott termelni, és a szokásos mértékben valósíthatta meg beruházásait. A következő időszakok során a beruházások hasonló szinten maradtak és továbbra is főként a karbantartásra összpontosultak. Kapacitásnövelést célzó beruházásra nem került sor, így a kapacitás a figyelembe vett időszak alatt állandó maradt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásai nem befolyásolták az okozati összefüggést.
5.2.8. Nyersanyagköltségek és egyéb költségek
(117)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a fő nyersanyagok - nevezetesen az ipari cukor, az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav - árának jelentős emelkedése okozta.
Ipari cukor
(118)
Az uniós gazdasági ágazat termelési összköltségének egyik fő költségtényezője az ipari cukor. Miként az a (81) preambulumbekezdésben szerepel, a figyelembe vett időszakban valóban nőtt az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége - az ipari cukor költségét is beleértve. A nyilvánosan hozzáférhető statisztikai adatok (9) alapján az ipari cukor uniós átlagára - noha a 2010/2011-es pénzügyi évtől 2012 közepéig számottevően nőtt - továbbra is a világpiaci ár alatt maradt. Ezt követően az ipari cukor ára mind az Unióban, mind pedig a világpiacon csökkenést mutatott, és hasonló szintet ért el. Megalapozatlan tehát és el kell utasítani azt az érvet, amely szerint a cukorárak emelkedése szerepet játszott a kár kialakulásában.
Vegyipari termékek
(119)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat ammóniához, nátrium-hidroxidhoz és a kénsavhoz kapcsolódó költségei e termékek nemzetközi árával összhangban emelkedtek. A szóban forgó áremelkedés tehát nemcsak az uniós gazdasági ágazatot, hanem a harmadik országbeli szereplőket is érintette. Ennek alapján az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav árai nem tekinthetők olyan tényezőknek, amelyek szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár előidézésében.
Egyéb tényezők
(120)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a magasabb energia-, munkaerő, illetve csomagolási költségek idézték elő az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Jóllehet a vizsgálat során valóban bebizonyosodott, hogy az említett költségtényezők növekedést mutattak a figyelembe vett időszak alatt (lásd a (81) és (83) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is megállapította, hogy az indonéziai behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat még csak részben sem tudta beépíteni e költségnövekedést eladási áraiba. E tényezők költségnövekedése tehát nem tekinthető olyan változásnak, amely előidézhette az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.
5.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(121)
A fentiekben bemutatott elemzés azt mutatja, hogy a 2010/2011-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene, illetve piaci részesedése jelentős mértékben nőtt, míg az importárak a figyelembe vett időszak alatt csökkentek.
(122)
Az Indonéziából származó alacsony árú behozatal piaci részesdésének növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesdésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással együtt jelentős veszteségeket okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(123)
Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy azok közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása.
(124)
A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta.
(125)
A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A Kínából, illetve az egyéb harmadik országokból származó behozatalok, a felhasználás alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós gazdasági ágazatra jellemző állítólagos hiányosságok, a pénzügyi válság, a beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények, valamint a nyersanyag-, illetve egyéb költségek korlátozott mértékben járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulásához.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Előzetes megjegyzés
(126)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a kereskedők, az importőrök, a felhasználók és a nyersanyag-beszállítók érdekeit is.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(127)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat az Indonéziából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte valamennyi kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, és a figyelembe vett időszak alatt mindenekelőtt a termelési volumen, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a jövedelmezőség mutatott csökkenést. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is. A készletek ugyanezen időszak alatt nőttek.
(128)
Az intézkedések bevezetésével az importárak várhatóan emelkedni fognak, és az uniós gazdasági ágazat kikerül a dömpingelt behozatal nyomán jelenleg fennálló árnyomás alól. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát majd lehetősége nyílik arra, hogy a költségnövekedés beépítése, illetve a nyereséget biztosító árszint fokozatos elérése céljából emelje árait. Ez a termelési és értékesítési volumen alakulását is kedvezően fogja befolyásolni. Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, akkor az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Tovább csökkenne értékesítési volumene és piaci részesedése, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása továbbra is fennállna, amely miatt az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne árait az Unióban az alacsony árakhoz igazítani. Egy ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat további jelentős veszteségeket lenne kénytelen elkönyvelni. Az sem kizárt, hogy az értékesítési és termelési volumen csökkenése, valamint a tetemes veszteségek nyomán az uniós gazdasági ágazat középtávon arra kényszerülne, hogy teljesen felhagyjon a termeléssel, ami az unióbeli foglalkoztatás csökkenésével járna együtt. Emellett az Unió a harmadik országokból származó behozataloktól függne.
(129)
A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
6.3. Az importőrök/kereskedők érdeke
(130)
Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően. A mintába három független importőrt vettek fel, akik ezután kérdőívet kaptak, de csak egyikőjük válaszolt. Ennél a vállalatnál sor került a helyszíni ellenőrzésre.
(131)
Az importőr forgalmának kevesebb mint 15 %-át adta az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatala. A Bizottság úgy találta, hogy bár a vámkivetés kedvezőtlenül befolyásolhatja a vállalat nátrium-glutamát kapcsán végzett tevékenységét, az importőr összességében nyereséges maradna.
(132)
A vizsgálat során egy, a nátrium-glutamát uniós piacon történő és Unión kívüli viszonteladásában érintett uniós kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A szóban forgó kereskedő elsősorban az Uniós gazdasági ágazattól, de Indonéziából és egyéb harmadik országokból is vásárolt nátrium-glutamátot. A kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginálisnak tekinthető össztevékenységén belül. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések elhanyagolható mértékű hatást gyakorolnának helyzetére.
6.4. A felhasználók érdeke
(133)
A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is.
(134)
Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott.
Élelmiszer- és italágazat
(135)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan 5 %-os részarányt képviselt.
(136)
Két együttműködő vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot és egyáltalán nem, vagy csak igen kis mennyiségben importáltak Indonéziából. A szóban forgó két vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódóan végzett tevékenységek hozzávetőleg teljes tevékenységük egyharmadát tették ki. A vállalatok a vizsgálati időszak alatt nyereségesen működtek. E megállapítások fényében az Indonéziával szemben tervezett intézkedések valószínűleg korlátozott mértékű hatást fognak gyakorolni e vállalatokra.
(137)
A másik két vállalat nagyobb mennyiségű nátrium-glutamátot vásárolt Indonéziából, de össztevékenységükön belül a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenységek viszonylag jelentéktelen hányadot tettek ki. Emellett e két vállalat - a rendelkezésre bocsátott információk alapján - nyereségesen működött a vizsgálati időszak alatt. Az Indonéziából származó nátrium-glutamáttal szembeni esetleges intézkedések tehát nem valószínű, hogy jelentős hatást gyakorolnának ezen vállalatokra.
A nem élelmiszer-ipari ágazat
(138)
Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A vizsgálati időszak során a vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett Indonéziából, illetve kisebb mértékben Koreából is importált nátrium-glutamátot. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt 5 % és 10 % közötti nyereséget termeltek.
(139)
Noha mindezek alapján nem zárható ki, hogy a szóban forgó vállalatot kedvezőtlenül érintené az Indonéziával szembeni intézkedések bevezetése, a rendelkezésre álló alternatív beszerzési források, illetve a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenység nyereségessége arra enged következtetni, hogy az intézkedések lehetséges hatásai e vállalat tekintetében korlátozottak lennének.
(140)
A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (10), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére.
(141)
A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Így az indonéziai behozatal továbbra is elláthatja az uniós piacot, de tisztességes árakon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív - például brazíliai, vietnami és koreai - beszerzési forrás áll rendelkezésre.
(142)
A vizsgálat során tett megállapítások fényében egyébként, még ha a szóban forgó vállalat teljes nátrium-glutamát szükségletét Indonéziából származó behozatalokkal fedeznék, a vállalat nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységének jövedelmezősége akkor is pozitív maradna. Ez, a legkedvezőtlenebb helyzettel számoló forgatókönyv figyelmen kívül hagyja, hogy a vám bizonyos hányada - legalábbis részben - áthárítható a végfelhasználóira.
6.5. A beszállítók érdeke
(143)
Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók helyzetét tehát nem érintené, ha nem kerülnének bevezetésre intézkedések.
6.6. Egyéb érvek
(144)
Számos érdekelt fél jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölényben volt az uniós piacon, és állításuk szerint az Indonéziából származó behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések tovább növelnék az ágazat erőfölényét, ami ellentétes lenne az uniós érdekkel.
(145)
A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az egyetlen uniós gyártó nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy az Indonéziából származó behozatallal szemben vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a vizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani.
(146)
Egyes érdekelt felek emellett azt állították, hogy az Indonéziából származó behozatalnak nem lenne alternatívája, hiszen az egyéb harmadik országokból érkező behozatal árszínvonala túl magas.
(147)
Emlékeztetni kell arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező import a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős piaci részesedést ért el. A dömpingelt indonéziai behozatal nyomán jelentkező árnyomás a harmadik országokból származó importot is károsan érintette: mind értékesítési volumene, mind piaci részesedése tekintetében jelentős veszteségeket szenvedett el az indonéziai behozatallal szemben. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra alkalmazandó vámok kivetése révén a többi harmadik ország - így például Brazília, Korea és Vietnam - számára lehetővé válik, hogy visszaszerezzék elveszített uniós piaci részesedésüket. Az árak tekintetében a dömpingellenes intézkedésekkel olyan egyenlő versenyfeltételeket kívánnak teremteni az Unióban, amelyek lehetővé teszik, hogy a behozatalok tisztességes árakon jelenjenek meg az EU-ban. A vizsgálat rámutatott, hogy a feldolgozó vagy kereskedelmi (downstream) ágazat helyzetére a vámok kivetése várhatóan nem fog jelentős hatást gyakorolni. Az alternatív beszerzési források hiányára vonatkozó állítást ezért elutasították.
6.7. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(148)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra vonatozó ideiglenes intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(149)
A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)
(150)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(151)
A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Mivel a Bizottság megállapította, hogy a dömpingelt behozatal csak a figyelembe vett időszak harmadik évében kezdte éreztetni hatását, a haszonkulcs meghatározásához - dömpingelt import hiányában - az időszak első két éve szolgált alapul. A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti meghatározott súlyozott átlagos haszonkulcs alkalmazását tekintette megfelelőnek. Ennek alapján 5-15 % közötti haszonkulcs került megállapításra. A bizalmas információk védelme miatt ennél pontosabb haszonkulcsérték nem hozható nyilvánosságra. Mindezek alapján a Bizottság az így kiszámított haszonkulcs és az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. A Bizottság ezt követően az együttműködő indonéziai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A (154) preambulumbekezdés táblázata mind az 5 %-os, mind pedig a 15 %-os nyereséggel számított kárkülönbözetet feltünteti.
(152)
Miként az a (64) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó állítása szerint az Unióba importált nátrium-glutamát, illetve az uniós gazdasági ágazat által előállított és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát tisztasága eltérő lehet, és emiatt el kell végezni a szükséges kiigazítást. Az említett preambulumbekezdésben felsorakoztatott érvek alapján a kiigazítás nem indokolt, és ezt az állítást el kellett utasítani.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(153)
Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(154)
A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
(%)
Ország
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes dömpingellenes vám
Indonézia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonézia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonézia
Minden más vállalat
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(156)
Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési egységet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeit érintő módosulásokat, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét.
(157)
A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.
(158)
A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.
8. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(159)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(160)
A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2922420010) nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám
(%)
TARIC-kiegészítő kód
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Minden más vállalat
28,4
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
(1) Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 napon belül:
a)
kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;
b)
írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint
c)
kérhetik a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 20-án.