РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1195/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. október 29.)
a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 12. cikkére,
a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2014. február 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Törökországból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes szivárványos pisztrángok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság 2014. szeptember 4-én a Hivatalos Lapban helyesbítést tett közzé az eljárás megindításáról szóló értesítéshez (3).
(2)
A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2014. január 3-án a dán akvakultúra-szövetség (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az egyes szivárványos pisztrángok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott egyes szivárványos pisztrángok támogatására és az ezáltal okozott jelentős kárra vonatkozóan, amelyet a Bizottság elegendőnek talált a vizsgálat megindításához.
(3)
Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette Törökország kormányát (a továbbiakban: a török kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott panasz érkezett hozzá, amelyben azt állították, hogy a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációra hívta a török kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
(4)
A török kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A konzultációkat követően a török kormány beadványt nyújtott be. A Bizottság tudomásul vette az észrevételeket.
2. A párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás
(5)
A Bizottság 2014. február 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján dömpingellenes vizsgálat megindítását is bejelentette a Törökországból származó ugyanezen termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan (4).
(6)
Az e szubvencióellenes vizsgálat, illetve a párhuzamosan folyó dömpingellenes vizsgálat keretében végzett kárelemzések az uniós gazdasági ágazat ugyanazon meghatározására, az ágazatot képviselő ugyanazon uniós gyártókra és ugyanazon vizsgálati időszakra épülnek, és eltérő megállapítás hiányában ugyanazon következtetésekhez vezettek. Ezt helyénvalónak tekintették a kárelemzés racionalizálása és a következetes megállapítások elérése szempontjából. Ezért a kárral kapcsolatban bármelyik eljárás során tett észrevételeket mindkét vizsgálatban figyelembe vették.
3. Érdekelt felek
(7)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. Ezenfelül a Bizottság a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, felhasználókat és importőröket, a törökországi exportáló gyártókat és a török hatóságokat, valamint a tudvalevőleg érintett szövetségeket, és felkérte ezeket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban.
(8)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket tegyenek, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, de azok nem tettek észrevételt.
4. Mintavétel
(9)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban az érdekelt felek és különösen az uniós gyártók, a független importőrök és a törökországi exportáló gyártók közül adott esetben mintát fog kiválasztani.
4.1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(10)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban és tekintettel arra, hogy a több mint 700 kis- és középvállalkozást tömörítő uniós gazdasági ágazat meglehetősen tagolt, a Bizottság a rendelkezésre álló időn belül kellő alapossággal megvizsgálható legnagyobb reprezentatív termelési volumenre törekedve választotta ki a mintát, szem előtt tartva továbbá a földrajzi eloszlás, valamint a termelési folyamat különböző lépései és a különböző terméktípusok (élőhal, friss, fagyasztott, filé és füstölt pisztráng) kellő lefedettségének szempontját is. A minta kilenc uniós gyártóból állt. A panaszban közölt adatok szerint a mintába felvett uniós gyártók az uniós össztermelés több mint 12 %-át tették ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőn belül észrevétel nem érkezett, az ideiglenes minta ily módon megerősítésre került. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében.
4.2. Mintavétel az importőrök körében
(11)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(12)
Három független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. E kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.
4.3. Mintavétel az exportáló gyártók körében
(13)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes törökországi exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Török Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.
(14)
A törökországi exportáló gyártók tizennyolc csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Ezen vállalatok Unióba irányuló vámkezelt exportjának összvolumene megfelel a 2013-ban Törökországból az Unióba exportált egyes szivárványos pisztrángok teljes mennyiségének.
(15)
Az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, és figyelembe vette egyúttal a földrajzi eloszlás szempontját is. A mintába felvett vállalatok az Unióba exportált vámkezelt értékesítési volumen közel 64 %-át adják, és két különböző régióban találhatók.
(16)
Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi ismert, érintett exportáló gyártó, továbbá a török hatóságok véleményét is kikérték a minta kiválasztásáról, Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelése szerint kizárólagosan pisztráng gyártásával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik (azaz más tevékenységet nem folytat), és 1971 óta végzi ezt a tevékenységet, ami által az érintett termék első törökországi gyártója. Az állította továbbá, hogy jelentős árbevétele származik a belföldi piacról, egyúttal pedig a márvány-tengeri régió legnagyobb gyártója.
(17)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Mivel a javasolt minta az érintett termék Unióba irányuló exportjának 64 %-át képviseli, a minta reprezentatív a török gazdasági ágazat helyzetének szempontjából. Másrészről a mintában szereplő vállalatok két különböző régióban találhatók (összesen három régió van reprezentálva), ez pedig a vizsgálat szempontjából elegendő. Következésképp a Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy a mintába felvett vállalatok megfelelnek az import rendelkezésre álló időn belül kellő alapossággal megvizsgálható legnagyobb reprezentatív volumenére vonatkozó szempontnak.
5. Egyedi vizsgálat
(18)
Tizenegy vállalat vagy vállalatcsoport kért az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot. A vizsgálat ezen szakaszában a Bizottság még egyik esetben sem döntött az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmekről. A Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában fog dönteni arról, hogy elfogadja-e az egyedi vizsgálatra irányuló kéréseket.
6. A kérdőívre adott válaszok
(19)
A Bizottság kérdőíveket küldött a török kormánynak, a mintába felvett összes uniós vállalatnak, három importőrnek és a törökországi exportáló gyártók mintába felvett csoportjainak.
(20)
A török exportáló gyártók egyik csoportjához tartozó három vállalat mentességet kért a kérdőív megválaszolására vonatkozó kötelezettség alól. Ezen vállalatok egyike azzal érvelt, hogy elsősorban tengeri sügér és durbincs előállításával foglalkozik, és az érintett termékből csak kis mennyiséget termel. Egy másik vállalat egy kis élelmiszerüzletet működtet és csak érintőlegesen kapcsolódik az érintett termékhez. A harmadik vállalat pedig egy kapcsolatban álló importőr volt, amely a vizsgálati időszakban nem értékesített jelentős mennyiséget a érintett termékből. A Bizottság mentesítette a kis élelmiszerüzletet működtető vállalatot a kérdőív megválaszolására vonatkozó kötelezettség alól. A Bizottság ugyanakkor fenntartotta azon álláspontját, hogy a főleg tengeri sügér és durbincs előállításával foglalkozó vállalatnak ki kell töltenie a kérdőívet, csakúgy mint a nem független importőrnek, mivel (az exportáló gyártó esetében) az előállított, illetve (a kapcsolatban álló importőr esetében) az értékesített mennyiségek még így is jelentősek voltak.
(21)
A kérdőívre a török kormány és a mintába felvett, más törökországi exportáló gyártók csoportjai, valamint az egyedi vizsgálatot kérelmező vállalatok küldték el válaszukat.
7. Ellenőrző látogatások
(22)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a támogatás, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alaprendelet 26. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Franciaország,
-
Danaqua, Grindsted, Dánia,
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánia,
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Dánia,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Németország,
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Németország,
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Lengyelország,
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanyolország,
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Olaszország,
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spanyolország.
b)
Törökországi exportáló gyártók
-
„GMS” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Bodrum, Törökország:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Ști,
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,
-
Hakan Komandit Șirketi,
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd. Ști,
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Ști,
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști.
-
„Kilic” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Bodrum, Törökország:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști.
-
„Özpekler” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Denizli, Törökország:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.),
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. İhr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Törökország.
c)
A török kormány:
-
Gazdasági Minisztérium, Ankara, Törökország,
-
Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztérium, Ankara, Törökország.
d)
Török exportőrökkel kapcsolatban álló uniós importőrök:
-
Spador S.R.L. („Spador”),
-
Ternäben Service GmbH („TSG”),
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”).
e)
Törökországi exportáló gyártóval kapcsolatban álló uniós gyártó (feldolgozó) (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Lengyelország („TPL”).
8. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(23)
A támogatás és a kár kivizsgálása a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(24)
Az érintett termék a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss):
-
élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:
-
egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy
-
filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,
Törökországból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kód alá besorolt (a továbbiakban: az érintett termék).
(25)
Az érintett termék meghatározását az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint helyesbítették. A helyesbítés kizárólag szerkesztésbeli pontosítás volt, amely a hatályt nem érintette.
2. A hasonló termék
(26)
A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a török belföldi piacon gyártott és értékesített és/vagy az Unióba exportált termék, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített termék azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető felhasználási területei is megegyeznek.
(27)
Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek.
3. A termékkört érintő kérelmek
(28)
Az érdekelt felek némelyikének álláspontja szerint a füstölt pisztrángot ki kellene zárni a termékkörből. Érvelésük szerint a füstöletlen pisztránggal összehasonlítva különbségek mutatkoznak a füstölt pisztráng gyártási folyamata, illetve fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai tekintetében. Ezenfelül a török hatóságok azt állították, hogy a füstölt pisztrángfilé gyártóinak költségszerkezete jelentősen eltér a többi gyártó költségszerkezetétől, ami arra enged következtetni, hogy a füstölt és a füstöletlen termékek nem tekinthetők azonosnak. Ezen érdekelt felek hivatkoztak továbbá két korábbi, 2004-ben (5) és 2005-ben (6) lezárt, hasonló terméket (nagy szivárványos pisztráng és lazac) érintő dömpingellenes vizsgálatra, amelyek esetében a füstölt termékek nem tartoztak a vizsgált termékkörbe. A felek konkrétan a 437/2004/EK tanácsi rendelet (7) (9) preambulumbekezdésére hivatkoztak, amelyben elismerést nyert, hogy a füstölési folyamat megváltoztatja a vizsgált termék alaptulajdonságait. Erre való tekintettel a füstölt pisztrángot a jelen vizsgálat keretében is ki kellene zárni a termékkörből.
(29)
A vizsgálat során megállapítást nyert hogy az érintett termék meghatározása alá tartozó különböző kiszerelések - „élő”, „hűtött”, „fagyasztott” vagy „füstölt” - ugyanazon fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkeznek. Mindenekelőtt minden pisztráng ugyanazon lényegi tulajdonságokkal (kémiai, tápanyag- vagy egyéb tulajdonságokkal) rendelkezik, és e tulajdonságokat a hal a feldolgozás során is megőrzi. A feldolgozás ugyan különböző kiszereléseket eredményezett, amelyek azonban csak a hal további feldolgozás, előkészítés, főzés vagy fogyasztás előtti tartósításának módjában tértek el egymástól. Következésképp megállapítást nyert, hogy a füstölés útján történő konzerválás nem változtatja meg lényegesen a termék fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságait.
(30)
Ami a különböző gyártási eljárásokat és az eltérő költségszerkezeteket illeti, az érdekelt felek nem fejtették ki, hogy ez milyen módon érintheti azt a megállapítást, amely szerint a füstölt és a füstöletlen termékek azonos terméknek tekinthetők. Mindenesetre a gyártási eljárások esetleges eltérései önmagukban nem befolyásolják a termékkör meghatározását. A vizsgált konkrét esetben pedig a füstölt pisztrángfilé gyártási eljárása és költségszerkezete valójában nem tért el jelentősen a pisztráng más kiszereléseinek gyártási eljárásától és költségszerkezetétől. Mindegyik kiszerelés esetében a legfontosabb költségtényező a tenyésztési költség volt, amely alapvetően az etetés (halliszt és halolaj), az energia, valamint a halikra vagy növendék halak költségeiből áll össze. Az ezzel összefüggő állításokat ezért a Bizottságnak el kell utasítania.
(31)
A jelen vizsgálattal ellentétben azon korábbi vizsgálatokban, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, a füstölt termékek nem szerepeltek az eljárások megindítását eredményező panaszban. Következésképp a füstölt termékek nem tartoztak e vizsgálatok termékkörébe, ennek megfelelően nem is vizsgálták azokat. A 437/2004/EK rendelet (9) preambulumbekezdése az érdekelt felek egyikének azon állítására vonatkozott, amelynek értelmében a fagyasztott egész halat és filét ki kellene zárni az eljárás hatálya alól. A vizsgálat azonban nem állapította meg konkrétan azt, hogy a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből. Mivel a jelen vizsgálatban megállapítást nyert, hogy a pisztráng valamennyi kiszerelése azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, az erre vonatkozó állítást el kell utasítani.
(32)
Fenti indokok alapján az állítást, amely szerint a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből, a Bizottság a vizsgálat ezen szakaszában elutasítja.
C. TÁMOGATÁS
1. Bevezetés
(33)
A panaszos állítása szerint a török kormány támogatást nyújt az akvakultúra ágazatának. A panasz meggyőző bizonyítékokat tartalmazott az ágazatnak nyújtott állami támogatás alapjául szolgáló különböző támogatási formákra vonatkozóan, amelyek mind jogszabályokba foglaltan, mind szakpolitikai dokumentumokban megtalálhatók.
(34)
A Bizottság áttekintette és elemezte a panaszban említett dokumentumokat, valamint a török kormány és a mintába felvett exportáló gyártók által a vizsgálat során benyújtott további dokumentumokat, és azt állapította meg, hogy az említett dokumentumok mindegyike arra utal, hogy a Török Köztársaságban az akvakultúra-ágazat számos területen preferenciális elbánásban részesül.
(35)
A török hatóságoknak az akvakultúra-ágazat külön támogatására vonatkozó döntése 2003-ra nyúlik vissza, és e döntés nyomán az elmúlt tíz évben jelentős összegben juttattak közpénzeket török gyártók és exportőrök részére.
(36)
A török kormány és a Bizottság között az eljárás megindítását megelőzően folytatott, a (3) és (4) preambulumbekezdés szerinti konzultációk keretében a török kormány nem vitatta a vizsgált támogatási programok bármelyikének is a létezését.
2. A vizsgált támogatási programok
(37)
A Bizottság kérdőíveket küldött a török kormánynak és a mintába felvett exportáló gyártóknak azzal a céllal, hogy információkat kérjen az alábbi programokról, amelyek állítólagosan az akvakultúra-ágazatnak nyújtott támogatásokkal jártak:
-
az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása
-
vámmentesség
-
héamentesség
-
adókedvezmény
-
társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulék)
-
kamattámogatás
-
földterület juttatása
-
nyereségadó-támogatás
-
társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulék)
-
a pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások
-
a pisztrángtenyésztők közvetlen támogatása
-
az ökológiai pisztrángtermelés közvetlen támogatása
-
a növendék halak után járó különtámogatás
-
a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatott hitelek és biztosítás
-
a Ziraat Bankasi által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek
-
mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek
-
mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták
-
tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
-
halászhajókhoz nyújtott támogatás
-
halászhajók üzemanyagának vásárlásához nyújtott támogatás (fogyasztási adó-kedvezmény a hajók üzemanyaga után)
-
halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás
-
egyéb támogatások és egyéb támogatási programok
3. Az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása
3.1. Bevezetés
(38)
A török kormány támogatási programot vezetett be a bizonyos ágazatokban - ideértve az akvakultúra-ágazatot - és bizonyos régiókban beruházó vállalkozások számára. A program céljai a következők:
-
a termelés és a foglalkoztatás növelése,
-
a nemzetközi versenyképesség javulásához hozzájáruló nagy beruházások ösztönzése,
-
a közvetlen külföldi befektetések ösztönzése,
-
a Törökország által megfogalmazott - lent részletesebben kifejtett - különböző fejlesztési tervekben és éves programokban meghatározott célokkal összhangban a környezetvédelmi és a K + F tevékenységet ösztönző beruházások támogatása.
3.2. Jogalap
(39)
Az alábbi jogszabályok rendelkeznek az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatásáról: A beruházások állami támogatásáról szóló, a Hivatalos Lapban 28328 sz. alatt 2012. június 19-én kihirdetett 2012/3305. sz. török rendelet és a beruházások állami támogatásáról szóló rendelet végrehajtásáról szóló, a Hivatalos Lapban 28329 sz. alatt 2012. június 20-án kihirdetett 2012/1. sz. közlemény.
3.3. A vizsgálat megállapításai
(40)
Jóllehet a vizsgálati időszak szempontjából a 2012/3305. sz. török rendelet a releváns támogatási program, hasonló rendelkezések 2006, sőt még régebb óta hatályban voltak. E ténynek abból a szempontból van jelentősége, hogy állóeszközök vásárlásához kapcsolódó támogatások, például beruházási támogatások akkor is érinthetik a vizsgálati időszakot, ha odaítélésükről a vizsgálati időszakot megelőzően döntöttek.
(41)
A vizsgálat megerősítette a különböző állami támogatási programok létezését. Az akvakultúra-ágazatban végzett termelési tevékenység konkrétan nevesítve szerepel a 2012/3305. sz. rendelet 2/A. mellékletében azon ágazatok között, amelyek jogosultak az olyan ösztönzési támogatásokra, mint a hozzáadottértékadó-mentesség (a továbbiakban: héamentesség), vámmentesség, adókedvezmények, beruházási hozzájárulások, társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulékok), földterület-juttatás, kamattámogatás, nyereségadó-támogatás és társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulékok). A támogatási intenzitás a 2012/3305. sz. rendeletben meghatározott hat régió gazdasági fejlettségének mértékétől függően változhat.
(42)
Jóllehet a vizsgálat során megerősítést nyert a „regionális beruházási” programok létezése, a mintában szereplő vállalatok egyike sem részesült a programok mindegyikének támogatásából. E vállalatok közül néhány a hat törökországi régió mindegyikében egyformán alkalmazandó héa- és vámmentességben részesült. Mindazonáltal, mivel a mintába felvett vállalatok az EU és Törökország közötti vámunió keretében uniós vállalatoktól szereztek be gépeket és felszerelést, vámkötelezettség nem keletkezett. Másrészről, mivel Törökország előzetesen felszámított és áthárított adót is tartalmazó héarendszert alkalmaz, a vizsgálati időszakban szerzett előnyök arra a két hónapnyi időkedvezményre korlátozódtak, amíg az adóhatóságok visszatérítették héá-t a vállalatok részére. A tényleges előny mértéke a héa visszatérítéséig eltelt időszakban a kereskedelmi bankoknak fizetendő kamat összegével lenne egyenlő. Ez az előny elhanyagolható jelentőségű, így további vizsgálatára nem is került sor.
(43)
A mintába felvett vállalatok egyike adókedvezményben részesült a beruházások állami támogatásáról szóló, fent említett rendelet keretében megvalósított gépbeszerzése után. Az általánosan alkalmazandó 20 %-os társasági adó helyett mindössze 4 %-os adót kellett fizetnie.
(44)
Ugyanezen vállalat a társadalombiztosítási kiegészítő támogatási program kedvezményét is igénybe vette. A beruházásösztönzési tanúsítvány birtokában társadalombiztosítási kiegészítő támogatási kedvezményben részesült mind a munkáltatói, mind a munkavállalói járulékok tekintetében. A beruházás megvalósítását követően a társadalombiztosító az újonnan létrehozott munkahelyek vonatkozásában a minimálbérnek megfelelő összeghatárig mentesítette a vállalatot a munkavállalói és munkáltatói társadalombiztosítási járulékok megfizetése alól. A támogatási programot a Gazdasági Minisztérium finanszírozta.
3.4. Következtetés
(45)
A beruházások állami támogatása ideiglenes jelleggel az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, ahol az állami támogatás adókedvezmény formáját ölti, azaz egyébként megfizetendő kormányzati bevételt elengednek vagy nem szednek be.
(46)
A támogatás egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatás által nyújtott előny tételesen felsorolt gazdasági ágazatokra korlátozódik. A támogatáshoz való hozzáférés bizonyos ágazatokban működő bizonyos vállalkozások körére tovább van szűkítve. Ezenfelül a bizonyos ágazatokra alkalmazandó korlátozások száma és jellege miatt, és mindenekelőtt a bizonyos vállalkozástípusokra alkalmazandó korlátozások vagy a bizonyos ágazatokat teljesen kizáró korlátozások miatt a támogatás nem felel meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(47)
A rendelet 2/A. mellékletében az akvakultúra-ágazat nevesítve szerepel azon tevékenységek között, amelyek jogosultak ezen típusú adómentességekre. A rendelet 4. melléklete tételesen felsorolja azon ágazatokat, amelyek nem jogosultak semmilyen ösztönzési támogatásra ezen program keretében.
(48)
Következésképpen az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fent említett támogatások a kormány által nyújtott olyan pénzügyi hozzájárulásnak minősülnek, amelynek révén a kedvezményezett vállalkozások gazdasági előnyhöz jutnak.
3.5. A támogatás összegének kiszámítása
(49)
A fenti támogatási programok által nyújtott előnyökből egy vállalat részesült. A vállalatnak nyújtott előny mértéke azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult.
4. A pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások
4.1. Bevezetés
(50)
Az érintett termék leginkább az előállított pisztráng után kilogrammonként járó közvetlen támogatás formájában részesül támogatásban. Ezeket a támogatásokat az agrártámogatások éves felülvizsgálata keretében minden éven felülvizsgálják.
4.2. Jogalap
(51)
A közvetlen támogatásokról az alábbi jogszabályok rendelkeznek: A 2013. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2013. március 7-i, a Hivatalos Lapban 28612. sz. alatt 2013. április 8-án kihirdetett 2013/4463. sz. török rendelet (amely visszamenőleges hatállyal 2013. január 1-jétől alkalmazandó).
4.3. A vizsgálat megállapításai
(52)
A vizsgálat megerősítette a pisztráng közvetlen támogatásának létezését. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a pisztráng kilogrammonkénti támogatása 0,65 TRY/kg volt 250 tonna éves termelésig. Ezen összeg felének (0,325 TRY/kg) megfelelő támogatást adtak az évi 251-500 tonna termelési mennyiség után, az évi 500 tonna termelési mennyiség felett pedig nem nyújtottak támogatást. Az érintett termék gyártói az Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztérium által kiállított engedély birtokában vehették igénybe a támogatást.
(53)
A támogatás kifizetése előtt a gyártóknak nyilvántartásba kell vetetniük magukat az Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztés Minisztérium akvakultúra-nyilvántartási rendszerében. A gyártók rendszeres és be nem jelentett ellenőrzéseknek vetik alá magukat.
(54)
A mintába felvett négy gyártói csoport közül három részesült közvetlen támogatásban a vizsgálati időszak alatt, mivel maguk tenyésztették a pisztrángot. Ugyanakkor a legnagyobb csoport, a Ternaeben, nem tenyésztette, hanem független tenyésztőktől vásárolta a pisztrángot (többnyire élő pisztrángot és fagyasztott egész halat), majd feldolgozta azt. Ebből kifolyólag közvetlen támogatásban nem részesült. Ennek nyomán felmerült a kérdés, hogy a közvetlen támogatások által juttatott előny a Ternaeben csoportra, illetve a mintába felvett további három vállalatcsoportra is vonatkozik-e, amelyek nem csupán tenyésztettek pisztrángot, hanem valamennyi pisztrángot vásároltak is független vállalatoktól feldolgozás céljára.
(55)
Ezzel a kapcsolatban a Bizottság nyomatékosítani kívánja, hogy az érintett termék meghatározásába beletartozik mind a közvetlenül támogatott nyersanyag, nevezetesen az élő pisztráng, mind az abból előállított termékek (friss, hűtött egész hal, filé, füstölt pisztráng). Mivel az élő pisztráng támogatásban részesül és gyakorlatilag az összes törökországi tenyésztő részesül ebben a támogatásban, az érintett termék (nevezetesen az élő pisztráng és az abból előállított termékek) összes gyártója részesül ennek a közvetlen támogatásnak az előnyeiből, függetlenül attól, hogy maguk tenyésztik-e a pisztrángot vagy vásárolják-e azt további feldolgozás céljából.
(56)
Mindenesetre az érintett termék gyártói részére juttatott előny kimutatható. E tekintetben a Bizottság összehasonlította a mintában szerepelő, a pisztrángot maguk tenyésztő három vállalat tenyésztési költségeit (amelyek elfogadható és óvatos mértékben értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget is tartalmaztak) az élő vagy hűtött hal független szállítóktól történő beszerzési árával. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy mindhárom vállalat esetében az élő vagy hűtött hal beszerzési ára alacsonyabb volt, mint a tenyésztés átlagos költsége.
(57)
A Ternaeben csoport esetében a Bizottság a mintában szereplő másik három vállalat átlagos (elfogadható és óvatos mértékben értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget is tartalmazó) tenyésztési költségét hasonlította össze az egyedileg a Ternaeben által a hűtött vagy élő halért átlagosan fizetett beszerzési árral. Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő másik három vállalat átlagos tenyésztési költsége magasabb volt, mint a Ternaeben által fizetett átlagos beszerzési ár. A Ternaeben által fizetett átlagos beszerzési ár megfelelt a mintában szereplő több vállalat által fizetett árnak.
(58)
Következésképp a Bizottság úgy véli, hogy a mintában szereplő vállalatok is részesültek a közvetlen támogatási program által nyújtott előnyből oly mértékig, amennyire független vállalatoktól pisztrángot szereztek be.
(59)
A panaszos állítása szerint az ökológiai pisztrángtermelés és a növendék halak darabonkénti termelése után kiegészítő támogatást is fizettek. A vizsgálat megerősítette, hogy az ökológiai pisztrángtermelés után kiegészítő támogatást fizettek. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy mindössze egy vállalat foglalkozott ökológiai pisztrángtermeléssel Törökországban, ez azonban nemrég csődbe ment. Következésképp a vizsgálati időszakban ökológiai pisztrángtermelés után támogatást nem nyújtottak.
(60)
Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy bár a növendék halak különtámogatása 2012-ben valóban létezetett, ezt a támogatást 2013-ban megszüntették, mivel a növendékhal-termelés szintje már kielégítő volt a törökországi piaci igények szempontjából.
4.4. Következtetés
(61)
A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság ideiglenes jelleggel azt a következetést vonja le, hogy a közpénzből finanszírozott fenti hozzájárulás az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti közvetlen támogatás formáját ölti, következésképp az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében közvetlen gazdasági előnyt juttat a török pisztrángtermelőknek. „Előny” átruházásra kerül sor, mivel hatóságok kamat-, illetve díjmentesen közvetlen finanszírozást (támogatást) nyújtanak. Ilyen ingyenes források általában a piacon nem elérhetők.
(62)
A közvetlen támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatáshoz való hozzáférés a vállalkozások meghatározott körére korlátozott. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások kifejezetten nevesítve vannak, a pisztráng pedig egyértelműen a támogatási program keretében támogatásra kijelölt fajok egyike. A szóban forgó közvetlen támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza a támogatásokhoz való hozzáférést.
4.5. A támogatás összegének kiszámítása
(63)
A vállalatonként juttatott előny összesítve a vizsgálati időszak alatt a saját tenyésztésű élő hal után kapott átlagos közvetlen támogatási összegből és a török kormány által adott átlagos támogatási összegből állt, amelyet a nyújtott támogatások összértéke alapján számítottak ki, elosztva azt a teljes törökországi pisztrángtermeléssel a vásárolt élő hal tekintetében.
(64)
Az alábbi táblázat a fenti támogatások által juttatott előny ideiglenesen megállapított összegeit mutatja: az előny a vizsgálati időszak alatt az érintett vállalatok által kapott összegnek felel meg.
Közvetlen és közvetlen támogatások
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Támogatott hitelek
5.1. Bevezetés
(65)
Bizonyos közszektorbeli, illetve magánszektorbeli szervezetek kedvezményes hiteleket nyújtottak az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalatok részére. Az alábbiakban a legfontosabb érintett szervezetek kerülnek bemutatásra.
(66)
A mezőgazdasági hitelszövetkezetek magánjogi szervezetek, amelyeket törökországi mezőgazdasági termelők (azaz természetes személyek vagy mezőgazdasági termeléssel foglalkozó jogi személyek) hoztak létre vállalkozásaik pénzügyi szükségleteinek kielégítése céljából.
(67)
A Török Köztársaság Mezőgazdasági Bankja (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi vagy a továbbiakban: Ziraat Bankasi) egy állami tulajdonban lévő közjogi szervezetként működő bank, amelynek részvényei teljes mértékben a Kincstári Államtitkárság tulajdonában vannak. A lenti (70) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti, a vizsgálati időszakra is vonatkozó kormányprogram értelmében a Ziraat Bankasi kedvezményes hiteleket nyújt az akvakultúra-ágazat számára a mezőgazdasági termelés és a mezőgazdasági vállalkozások támogatása céljából. Ezzel összefüggésben a Minisztertanács évente meghatározza a program időtartamát, eljárási szabályait és elveit, a Kincstár pedig átutalja a kamat fennmaradó, a diszkontált kamatrátának megfelelő összegét a Ziraat Bankasi számára. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy a Ziraat Bankasi kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.
(68)
A Kis- és Középvállalkozások Fejlesztési Szervezete (KOSGEB) közjogi szervezet, amelynek célja a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) szerepének a növelése a gazdasági és társadalmi fejlődésben, és ehhez minőségi szolgáltatásokat és támogatást kínál a kkv-k versenyképességének fejlesztéséhez és a vállalkozói kultúra terjesztéséhez. A KOSGEB a Tudományos, Ipari és Technológiai Minisztérium hatáskörébe tartozó, részben független szervezet.
(69)
A Türk Eximbankot (a továbbiakban: Eximbank) a török kormány 1987. augusztus 21-i87/11914. sz. rendelete hozta létre a 3332 sz. törvényi rendelet alapján. Az Eximbank teljes mértékben állami tulajdonban lévő bank és közjogi szervezet, amely a török kormány legfőbb exportösztönzési eszközként hozzájárul Törökország fenntartható exportstratégiájának megvalósításához. A török kormány azzal bízta meg az Eximbankot, hogy támogassa a külkereskedelmet és a külkereskedelmet folytató török szállítókat/befektetőket a török vállalkozások exportjának növelése és a nemzetközi versenyképességük erősítése érdekében. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy az Eximbank kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.
5.2. Jogalap
(70)
A támogatott hitelekről az alábbi jogszabályok rendelkeznek: A Ziraat Bankasi és a mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek 2013. évi kiterjesztéséről szóló 2013/4271. sz., a Hivatalos Lapban 28561 sz. alatt kihirdetett, 2013. február 16-itörök rendelet, továbbá a kis- és középvállalkozások részére nulla százalékos kamat mellett nyújtott hitelekről szóló, a Hivatalos Lapban2010. június 15-én kihirdetett 2010/27612 sz. török rendelet, valamint a török exporthitelezési bank, az Eximbank által nyújtott exporthitelekről szóló, a Hivatalos Lapban 19417 (bis) sz. alatt 1987. március 31-én kihirdetett 3332 sz. török törvény.
5.3. A vizsgálat megállapításai
(71)
A Bizottság a KOSGEB és az Eximbank által nyújtott kedvezményes hiteleket a panaszban a támogatott hitelekre vonatkozóan megfogalmazott állítások alapján vizsgálta meg. A vizsgálat megerősítette az alacsony kamatú hitelek létezését. Ugyanakkor a vizsgálat azt is megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók egyike sem kapott a mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott hitelt.
(72)
A Bizottság megállapította, hogy a mintába felvett vállalatok egyike a 4271/2013. sz. rendelet alapján a vizsgálati időszakban négy kedvezményes hitelt kapott a Ziraat Bankasitól. Az akvakultúra-ágazathoz kapcsolódó hitelek kapcsán a Ziraat Bankasi kiterjesztette a beruházási hiteleket gépek és berendezések beszerzésére is, és a bank a működési hitelek felhasználási lehetőségét is tovább bővítette a működési költségek finanszírozhatósága érdekében.
(73)
A Ziraat Bankasi által nyújtott kedvezményes hitelek mellett a mintába felvett vállalatok egyike nulla kamat mellett jutott hitelhez a 2010/27612. sz. rendelet alapján, amely a KOSGEB által kezelt különböző kkv-támogatási programokra vonatkozik. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő kkv-k ugyancsak jogosultak ezen támogatási programok nyújtotta előnyök igénybevételére.
(74)
Ezenfelül a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy két mintában szereplő vállalat kettő, illetve hat alacsony kamatú hitelhez jutott az Eximbanktól. A török kormánynál tett ellenőrző látogatás alkalmával az Eximbank képviselői megerősítették, hogy az Eximbank a piacon általában elérhetőnél kedvezőbb feltételek mellett nyújt hiteleket a török exportőrök számára.
5.4. Következtetés
(75)
A fent említett alacsony kamatú hitelek ideiglenes jelleggel az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek.
(76)
A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett számára juttatott előny az akvakultúra-ágazatban folytatott termeléshez kapcsolódóan kihelyezett hitelek után felszámított kamatban érvényesített kamatkedvezmény formáját ölti. Az államilag támogatott hitelprogram előnyhöz juttatja a hitelek kedvezményezettjét, mivel ezeket a hiteleket olyan pénzügyi feltételek mellett nyújtják, amelyek nem tükrözik a hasonló futamidejű hitelek piaci feltételeit. A szóban forgó hiteleket a piacinál kedvezőbb kamat mellett nyújtják.
(77)
Ezek a támogatási programok az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóságok vagy a támogatást nyújtó hatóság által követett eljárást meghatározó jogszabály a támogatáshoz való hozzáférést egyértelműen meghatározott vállalkozások körére korlátozza.
(78)
Ebből kifolyólag a fent említett hitelek mindegyike kiegyenlíthető támogatásnak minősül, amelyek előnyt biztosítanak és amelyek az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében egyedinek minősülnek.
5.5. A támogatás összegének kiszámítása
(79)
Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjának megfelelően a kedvezményes hitelekkel járó gazdasági előnyt ideiglenesen a fizetett kamatok és a cégek által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként határozták meg. Referenciaértékként a Bizottság a vizsgálati időszakban a török hitelekre vonatkozó súlyozott átlagként meghatározott kamatlábat alkalmazta, amelyhez a Bloomberg elektronikus kereskedési platformját (WAIRCOMM Index) vette igénybe.
(80)
A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni.
(81)
A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatáskülönbözetek az alábbiak:
Kedvezményes hitelek
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták
6.1. Bevezetés
(82)
A mezőgazdasági biztosításról szóló törvény és a mezőgazdasági biztosítási alap elveinek végrehajtásáról szóló rendelet határozza meg a kormány arra irányuló célját, hogy biztosítási fedezetet nyújtson a halállományt és pisztrángtermelők által előállított termékeket érő, az előforduló különböző betegségek, természeti katasztrófák, balesetek stb. miatt felmerülő veszteségekkel szemben.
(83)
A mezőgazdasági biztosítási alap alá tartozó biztosítástípusok a következők: i. terménybiztosítás; ii. üvegház-biztosítás; iii. nagyélőállat-biztosítás; iv. kisélőállat-biztosítás; v. baromfibiztosítás, vi. akvakultúra-biztosítás.
6.2. Jogalap
(84)
E program jogalapja a mezőgazdasági biztosításról szóló 5363 sz. törvény, valamint a mezőgazdasági biztosítási alap és a kiegészítő támogatási ráták hatálya alá tartozó kockázatokról, termékekről és régiókról szóló, a Hivatalos Lapban 28537 sz. alatt 2013. január 23-án kihirdetett 2012/4138 sz. török rendelet.
6.3. A vizsgálat megállapításai
(85)
A vizsgálat megerősítette ezen támogatási program létezését. A mezőgazdasági biztosításról szóló 5363 sz. törvény 12. és 13. cikke, valamint a mezőgazdasági biztosítási alap és a kiegészítő támogatási ráták hatálya alá tartozó kockázatokról, termékekről és régiókról szóló 2012/4138 sz. rendelet értelmében az akvakultúra-ágazathoz tartozó termékeket előállító termelők igénybe vehetik a kormány által a 2012/4138 sz. rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtott kiegészítő biztosítási támogatást.
(86)
A mezőgazdasági biztosítási alaphoz jelentkezni szándékozó vállalatnak tervet kell benyújtania az általa megkötni szándékozott biztosításról. Ezt követően a mezőgazdasági biztosítási alap kockázatértékelési célzattal átvilágítja a vállalatot, majd a biztosítási díjat is tartalmazó ajánlatot készít a biztosítási kötvényre vonatkozóan. Amennyiben a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalat elfogadja az ajánlatot, a biztosítási díj felét a kormány fizeti.
(87)
A Bizottság megállapította, hogy Törökországban a mezőgazdasági termelők általában nem kötnek biztosítást termékeikre. A vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatok közül csupán egy élt - 3 hónapos időtartamra - a biztosítási díjhoz kapcsolódó kormányzati támogatási program nyújtotta előnnyel. A szóban forgó vállalat ezt követően egy magánbiztosító szolgáltatását vette igénybe.
6.4. Következtetés
(88)
A gyakorlatban az e támogatási program által nyújtott előny az akvakultúra-ágazathoz tartozó élőállat-állományra kötött életbiztosítás pénzügyi költségeinek csökkentésében nyilvánul meg. Ez a támogatási program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásnak minősül, amely a pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatás és az alaprendelet szerinti „pénzügyi hozzájárulás” formáját ölti, mivel a támogatás kedvezményezettje olyan kedvező biztosítási díjban részesül, amely alatta marad a hasonló kockázatokra vonatkozóan piaci feltételek szerint kínált biztosítási díjaknak. A támogatási program az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosít. Az előny mértéke a rendes üzleti feltételek szerint kínált biztosítási díjak és a támogatott biztosítási díj közötti különbséggel egyenlő.
(89)
A szóban forgó támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza a támogatásokhoz való hozzáférést, sőt kifejezetten az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők által viselt kockázatokra irányul.
6.5. A támogatási összeg kiszámítása
(90)
Az ezen támogatási program által nyújtott előnyből egy vállalat részesült. A vállalatnak nyújtott előny mértéke azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult.
6.6. Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(91)
Ez a támogatási program az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők részére szükséges szaktudás és know-how biztosítására irányul a korszerűsítés, a termelés növelése és a hatékonyság javítása érdekében. Megállapítás nyert hogy a vizsgálati időszakban a mintába felvett exportáló gyártók egyike sem vette igénybe ezt a támogatási programot.
6.7. Üzemanyag-támogatás és a halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás
(92)
Ezek a támogatások a halászhajókhoz való üzemanyag vásárlásához vagy a halászhajók forgalomból történő kivonásához kapcsolódnak. Ezek a támogatások kifejezetten a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan nyújtanak előnyt. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban mintába felvett exportáló gyártók egyike sem vette igénybe ezeket a támogatásokat.
6.8. A támogatásra vonatkozó következtetés
(93)
A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban kiszámította, hogy a vizsgálatba bevont vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki támogatási programonként, majd ezeket összeadta, hogy így az egyes vállalatcsoportokra meghatározza a vizsgálati időszak alatti támogatás teljes összegét.
(94)
Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatáskülönbözetek kiszámításához a Bizottság először a támogatási hányadot, vagyis a támogatási összeg vállalat összforgalmára jutó részét számolta ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást.
(95)
A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt Unióba exportált érintett termék egészhal-egyenértékére jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egészhal-egyenértékére vonatkozó CIF-értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.
(96)
A mintán kívüli együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a támogatáskülönbözet súlyozott átlagát számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.
(97)
Az összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a támogatáskülönbözetet az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló - az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított - teljes exportmennyiség arányában kifejezve.
(98)
Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele több mint 80 %-át tette ki az Unióba irányuló teljes kivitelnek. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó támogatáskülönbözetet a mintába felvett, legmagasabb támogatáskülönbözettel rendelekező vállalat szintje alapján határozza meg.
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
A minta súlyozott átlaga
8,2 %
Országos támogatáskülönbözet
9,7 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(99)
A vizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 700 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
(100)
A nemzeti és az európai gyártókat tömörítő szervezetek és az egyes vállalatok által közölt adatok alapján a vizsgálati időszakban előállított teljes uniós termelést mintegy 170 millió kg „egészhal-egyenértékre” becsülték. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint kilenc uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 12 %-át képviselték.
2. Uniós fogyasztás
(101)
Az uniós fogyasztás mértékét a Bizottság az uniós gyártók uniós piaci becsült értékesítési összmennyisége és az Eurostat által az összesített behozatalra vonatkozóan közölt adatok alapján állapította meg.
(102)
Az uniós gyártók értékesítésének összvolumenét a lenti (130) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint becsülték meg.
(103)
Az importvolumen tekintetében az Eurostat hat különböző KN-kódra vonatkozóan, nevezetesen az élő halra, a friss, a hűtött, a fagyasztott és/vagy egészben és/vagy belezett füstölt halra vagy filére vonatkozóan közöl nettó tömegben megadott adatokat. Az Eurostat nyilvántartásaiban szereplő importmennyiségeknek az alábbi konverziós tényezőkkel való elosztásával a nettó tömegben megadott adatokat egészhal-egyenértékre konvertálták összehasonlítás céljából. Ezek a konverziós tényezők a panaszban is szerepeltek és az ágazatban általánosan használtak.
1. tábla
Konverziós tényezők
Termékkiszerelés
Tényező
Élő
1,00
Friss/hűtött/fagyasztott (belezett)
0,85
Filé: Friss/hűtött/fagyasztott
0,47
Filé: Füstölt
0,40
(104)
Az érintett KN-kódok alá olyan haltípusok is tartoznak, amelyekre ennek a vizsgálatnak a hatálya nem terjed ki. Ilyen például a sebes pisztráng (Salmo trutta), a gyilkos pisztráng (Oncorhynchus clarki), az aranypisztráng (Oncorhynchus aguabonita) és a gila pisztráng (Oncorhynchus gilae). A vizsgálat során ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az érintett terméken kívül más fajt Törökországban nem, vagy csak elhanyagolhatóan kis mennyiségben állítottak elő. Ez a megállapítás a török gazdasági ágazat által az Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetsége (a továbbiakban: FEAP) részére közölt információkon és további nyilvános információforrásokon alapul (8), amelyeket ellenőrzésképpen minden lehetséges esetben összehasonlítottak a megfelelő hivatalos török statisztikai adatokkal. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy az Eurostat által közölt adatok kellőképpen megbízható és teljes körű adatokat adnak a behozatalról.
(105)
A megállapítottak szerint az uniós fogyasztás 2010-2011-ben stabil maradt, majd 2011 és 2012 között 5 %-kal csökkent, majd 2012-től a vizsgálati időszakig további 7 %-kal visszaesett. Összességében a fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
2. tábla
Uniós fogyasztás (egészhal-egyenérték, kg)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Uniós összfogyasztás
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Forrás: FEAP, Eurostat.
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(106)
A (103) preambulumbekezdésben közöltek szerint az import mennyiségét a Bizottság az Eurostat adatai alapján, egészhal-egyenértékben kifejezve állapította meg. A behozatal piaci részesedését a Törökországból származó import mennyisége és az uniós összfogyasztás alapján állapították meg.
(107)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
3. tábla
A behozatal volumene (egészhal-egyenérték, kg) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
A Törökországból származó behozatal mennyisége (egészhal-egyenérték, kg)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Piaci részesedés
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Forrás: Eurostat.
(108)
A fogyasztás csökkenése ellenére az érintett termék Unióba irányuló behozatala stabilan és összességében 72 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ennek eredményeképp a piaci részesedés a 2010-es 9 %-ról a vizsgálati időszakra 17 %-ra nőtt, ami 8 százalékpontos vagy 95 %-os növekedésnek felel meg a figyelembe vett időszak alatt.
3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(109)
A Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg a behozatalra vonatkozó átlagárat, amihez az import összértékét elosztotta a török behozatal egészhal-egyenérték kg-ban kifejezett összmennyiségével. A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján megállapítható volt az áralákínálás az import tekintetében.
(110)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
4. tábla
Importár (EUR/kg, egészhal-egyenérték)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Törökország
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Forrás: Eurostat.
(111)
Az érintett termék átlagos importára 2010 és 2012 között 8 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a vizsgálati időszak között 3 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében 5 %-kal emelkedtek.
(112)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze: a) a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint b) a mintába felvett exportáló gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás) állapítottak meg.
(113)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 5 % és 18 % között mozgott.
(114)
A mintába felvett exportáló gyártók egyikének érvelése szerint a Bizottságnak kellő mértékben figyelembe kellene vennie a kereskedelem szintjében mutatkozó esetleges különbségeket. A vizsgálat ugyanakkor azt állapította meg, hogy a mintába felvett uniós gyártók és a mintába felvett törökországi exportáló gyártók között nem volt különbség a kereskedelem szintje tekintetében. Az érvet emiatt el kell vetni.
(115)
A török exportőröket képviselő Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és az exportáló gyártók egyikének állítása szerint az uniós gazdasági ágazat leginkább az ökológiai pisztrángtermelésre és a rózsaszín pisztráng termelésére összpontosít, amely a Törökországból exportált pisztránghoz képest jelentős felárral értékesíthető. Ez alapján azt állították, hogy az árak nem összehasonlíthatók. Ugyanakkor a fenti (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Így a különböző terméktípusok alapján mutatkozó esetleges árkülönbségeket megfelelően figyelembe vették.
(116)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat eltérő termelési folyamatokat alkalmazott, ami eltérő optikai és érzékszervi jellemzőket, illetve eltérő eltarthatóságot eredményezett. Az állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított pisztráng más tömegkategóriákba tartozott, mint a Törökországban előállított pisztráng. Állításuk szerint mindezen tényezők kihatással vannak az árösszehasonlításra, következésképp figyelembe kellene venni ezeket. Ezen állításokat azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal, és ilyen bizonyítékok a vizsgálat során sem kerültek elő a fenti állítások alátámasztására. A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Következésképp a különböző terméktípusok alapján mutatkozó esetleges különbségeket megfelelően figyelembe vették.
(117)
Az árak összehasonlításával összefüggő állításokat ezért a Bizottságnak el kell utasítania.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Általános észrevételek
(118)
A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(119)
A (10) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak.
(120)
A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban, illetve a FEAP és az Eurostat által közölt adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(121)
A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználtság, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a támogatáskülönbözet nagyságrendje.
(122)
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
(123)
Az uniós gazdasági ágazat termelési volumenére vonatkozó adatok a FEAP-tól és a panaszostól származnak. A FEAP-tól származó adatokat haltelepi paritáson gyűjtötték össze és az egyes tagállamokban lehalászott élőhal-mennyiségre vonatkozik. Tekintettel arra, hogy a FEAP adatai a vizsgálati időszaknak csak egy részét fedték le, az adatokat a panaszostól származó becsült adatokkal egészítették ki. Továbbá mivel a FEAP adatait haltelepi paritáson gyűjtötték és az előállított élőhal-mennyiségre vonatkoznak, és mivel a kettős számbavétel elkerülése miatt is indokolt, az újrafeldolgozás céljára szánt, bármely forrásból származó importot (a teljes importmennyiség mintegy 20 %-a, a „füstölt” hal kivételével - a mintába felvett exportáló gyártók kérdőívre adott válaszaiban közölt információk alapján) hozzáadták az élőhal uniós termeléséhez.
(124)
Ez alapján a figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:
5. tábla
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Termelési mennyiség (egészhal-egyenérték, kg)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Termelési kapacitás (egészhal-egyenérték, kg)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Kapacitáskihasználtság
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók és a mintába felvett exportáló gyártók adatai, Eurostat.
(125)
A figyelembe vett időszak során a termelés minden évben csökkent. A vizsgálati időszakban a termelés 19 %-kal csökkent 2010-hez képest. E csökkenés mértéke meghaladta a figyelembe vett időszak alatt a fogyasztásban bekövetkezett csökkenés mértékét.
(126)
A termelési kapacitást a termelési volument a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználtsági rátájával elosztva becsülték meg.
(127)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók egy része a figyelembe vett időszakban bezárta termelő létesítményeit, lecsökkentve ezáltal az összesített uniós termelési kapacitást.
(128)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kapacitáskihasználtsági rátája 75 % körül volt, és 1 százalékpontos csökkenést mutatott 2010 és a vizsgálati időszak vége között.
4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(129)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
6. tábla
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Uniós piacon történő értékesítés volumene (egészhal-egyenérték, kg)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Piaci részesedés
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók adatai, Eurostat.
(130)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét a termelés összvolumene alapján állapították meg, a (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének levonásával.
(131)
Az exportértékesítés mennyiségét az Eurostat adatainak kilogrammban kifejezett egészhal-egyenértékre történő átkonvertálásával határozták meg. Az esetlegesen az érintett KN-kódok alá tartozó egyéb pisztrángfajok szempontját elhanyagolhatónak találták, mivel ezeket vagy nem termelték az Unióban, vagy csak nagyon kis mennyiségben termelték. Következésképp úgy tekinthető, hogy az Eurostat kellőképpen megbízható adatokat közölt a szivárványos pisztráng figyelembe vett időszaki exportjára vonatkozóan.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene tehát 2010 és a vizsgálati időszak között folyamatosan csökkent, a figyelembe vett időszak egészében a csökkenés mértéke 20 %-os volt. E negatív tendencia markánsabban jelentkezett, mint az összfogyasztás ugyanezen időszakban bekövetkezett, a (105) preambulumbekezdésben ismertetett csökkenése.
(133)
Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak folyamán, és összességében 8 százalékponttal csökkent ugyanezen időszak alatt. Ugyanakkor a török behozatal 72 %-kal és ennek megfelelően a török behozatal piaci részesedése is 8 százalékponttal nőtt a fenti (108) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, amely megfelel az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedés nagyságának.
4.2.3. Növekedés
(134)
Az uniós fogyasztás 2011-től a vizsgálati időszak végéig esett. Az uniós piacon tapasztalható csökkenő kereslet ellenére a Törökországból származó behozatal közel kétszeresére nőtt, aminek eredményeként a figyelembe vett időszakban a piaci részesedés is nőtt. Az uniós gazdasági ágazat így elveszítette a piaci részesedése egy részét, miközben az érintett importterméknek sikerült növelnie piaci részesedését a zsugorodó uniós piacon. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat termelési volumene nagyobb arányban csökkent, mint amennyivel a piac zsugorodott, miközben a török import mind abszolút, mind relatív értelemben nőtt.
4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(135)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
7. tábla
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Termelékenység (egészhal-egyenérték, kg/alkalmazott)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók adatai.
(136)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó foglalkoztatást a termelési összmennyiség alapján becsülték meg, elosztva azt a mintába felvett uniós gyártók termelékenységével. A termelési volumen csökkenésével (5. tábla) párhuzamosan a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje is csökkent 22 %-kal.
(137)
Mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben csökkent, mint a termelési volumen, az egy foglalkoztatottra jutó, egészhal-egyenértékre vetített kilogrammban mért termelékenység becsült értéke 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.
4.2.5. A kiegyenlíthető támogatások összegének nagyságrendje és a múltbeli támogatást vagy dömpinget követő helyreállás
(138)
Valamennyi támogatáskülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis szintet. A kiegyenlíthető támogatások nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően - tekintve a Törökországból érkező behozatal nagyságát és árát - a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.
(139)
Mivel ez az első szubvencióellenes vizsgálat az érintett termékre vonatkozóan, nem állnak rendelkezésre adatok az esetleges korábbi támogatás vagy dömping hatásainak értékeléséhez.
4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(140)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagon vett egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. tábla
Eladási árak az Unióban
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Független vevők részére történt értékesítések átlagos egységárai (EUR/kg, egészhal-egyenérték)
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Termelési egységköltség (EUR/kg, egészhal-egyenérték)
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.
(141)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységára 2010-ben először az egészhal-egyenértékre vetített 2,76 EUR/kg árról 2,91 EUR/kg árra nőtt 2011-re, majd ezt követően 2012-ben 2,89 EUR/kg-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét emelkedett, egészen 2,95 EUR/kg-ig. A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési árai a figyelembe vett időszak során összességében 7 %-kal emelkedtek. Ez a növekedés azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy ellentételezze a termelési költségek ugyanezen időszak alatt ezzel párhuzamosan bekövetkezett 9 %-os emelkedését. Ennek eredményeként az átlagos nettó értékesítési egységár a termelési egységköltség alá esett a vizsgálati időszakban.
(142)
A mintába felvett uniós gyártók termelési költsége az egészhal-egyenértékre vetített 2010-es 2,73 EUR/kg értékről 2011-re 2,84 EUR/kg-ra nőtt. 2012-ben a termelési költség szerényebb mértékű, 2,89 EUR/kg-ra történő emelkedése volt megfigyelhető. A vizsgálati időszakban a termelési költség jelentősebb mértékben, 2,98 EUR/kg-ra nőtt, ezzel a termelési költség meghaladta az átlagos értékesítési árat, az uniós termelés pedig összességében veszteségessé vált. A termelési költség legfontosabb összetevője az etetési költség (haleledel és halolaj), valamint az energiaköltség és a halikra vagy növendék halak költsége, amelyek emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, és amelyek emelkedése így megjelenik az átlagos termelési költségek növekedésében is.
4.3.2. Munkaerőköltségek
(143)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
9. tábla
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Munkavállalón-kénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.
(144)
A mintába felvett uniós gyártók munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége 2010 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak egészére vonatkozó növekedés viszonylag alacsony mértékű, de legalábbis elmarad az Unióban ugyanezen időszak alatt a munkaerőköltség (7,5 %) (9) és az inflációs ráta (9,6 %) (10) tekintetében bekövetkezett növekedéstől.
4.3.3. Készletek
(145)
A pisztráng romlandó termék, amelynek az eltarthatósága - a fagyasztott hal kivételével - kevesebb mint két hét. Mivel a mintába felvett uniós gyártók a lehalászást követően nem tartanak készleteket, és termékeiket - jelentős mennyiségben legalábbis - nem fagyasztják le, a készletek nagysága ezen vizsgálat kapcsán nem tekinthető releváns kármutatónak.
4.3.4. Jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(146)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, cash flow-ja, beruházásaik és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. tábla
Jövedelmezőség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Cash flow (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Beruházások (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Beruházások megtérülése
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.
(147)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség 2010-ben és 2011-ben enyhén növekedett, azonban így is alacsony szinten, éppen csak a fedezeti pont felett maradt. A helyzet 2012-ben tovább romlott: a jövedelmezőség negatívba fordult, a vizsgálati időszakban a veszteségek még tovább nőttek. Ennek hátterében - a (142) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - a termelési költségek növekvő tendenciája állt, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudott az árai megfelelő emelésével lekövetni. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártók egy része felhagyott ezzel a tevékenységgel.
(148)
A nettó cash flow az uniós gyártók önfinanszírózó képességét jelzi. A nettó cash flow 2010 és 2011 között javult, azt követően romlott. 2012 és a vizsgálati időszak között a nettó cash flow jelentősen romlott, aminek eredményeként a figyelembe vett időszak egészére vonatkozó kumulált cash flow negatív volt. A cash flow negatív tendenciája általában a jövedelmezőség visszaesését követi, jóllehet a 2010-es negatív cash flow, illetve a 2012 és a vizsgálati időszak közötti jelentős visszaesés a (149) preambulumbekezdésben kifejtett konszolidációs erőfeszítések jegyében megvalósított beruházások eredménye is volt.
(149)
A beruházások 2010 és 2012 csak enyhén emelkedtek, ugyanakkor jelentős mértékben nőttek a vizsgálati időszakban. A beruházások a tevékenységgel felhagyó vállalatok termelő létesítményeinek megvásárlásával és/vagy a kapcsolódó vállalatok konszolidációjával függtek össze, nem pedig a meglévő eszközök cseréjével vagy további és/vagy új berendezések beszerzésével. A beruházások vizsgálati időszakban tapasztalt kiugró értéke elsősorban tehát a konszolidációhoz kapcsolódott. Ezt erősíti meg az a tény is, hogy a termelési összkapacitás a figyelembe vett időszak alatt 17 %-kal csökkent.
(150)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A beruházások megtérülése ugyanazt a tendenciát követette, mint a jövedelmezőség, azaz 2010 és 2011 között emelkedett miközben éppen csak a fedezeti pont felett maradt. Ezt követően a beruházások megtérülése esésnek indult, és 2012-ben negatívvá vált, a vizsgálati időszak alatt pedig még tovább csökkent. A negatív fejlemény hátterében az állt, hogy az uniós gazdasági ágazat a termelési költségek növekvő tendenciája ellenére sem tudta emelni az árait.
(151)
Ami a tőkebevonási képességet illeti, a mintába felvett uniós gyártóknak a hasonló termékre vonatkozó pénztermelő képességének romlása a belső pénztermelés lecsökkenésén keresztül gyengítette a pénzügyi helyzetüket. Ami a banki finanszírozás lehetőségét illeti, ezen a területen a gyártók fokozódó nehézségekkel szembesültek. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a tőkebevonási képesség összességében romlott.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(152)
A vizsgálat ezen szakaszában egyértelműen megállapítható volt, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. A kár elsősorban a piaci részesedés csökkenése és a jövedelmezőség romlása formájában jelentkezett. Ezzel egyidejűleg nőtt az érintett termék importált tételeinek piaci részesedése, és ezekről megállapítást nyert, hogy az uniós piacon ezeket az uniós gazdasági ágazaténál alacsonyabb áron kínálták.
(153)
Bizonyos kármutatók, például az értékesítési egységár, a munkavállalónkénti munkaerőköltség, a termelékenység és a beruházások pozitívan alakultak. Az értékesítési egységárak emelkedése a termelési költségek növekedésére volt visszavezethető. Ez a növekmény azonban nem kompenzálta teljes mértékben az egységköltség emelkedését, így a jövedelmezőség 2012-ben negatívvá vált. A (144) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat egy munkavállalóra jutó munkaerőköltsége az Unióra vonatkozó munkaerőköltség általános növekedésénél és az inflációs rátánál kisebb ütemben nőtt. Az uniós gazdasági ágazatnak munkaerő-leépítést kellett végrehajtania, és ennek eredményeképp megnőtt az egy munkavállalóra jutó termelékenység. A beruházások növekedése elsősorban a tevékenységgel felhagyó vállalatok termelő létesítményeinek megvásárlásával és a konszolidációval függött össze, nem pedig a meglévő eszközök cseréjével vagy új berendezések beszerzésével.
(154)
A kármutatók többsége negatív tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat visszaesést szenvedett el a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése tekintetében. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülése - amelyek 2010 és 2011 folyamán éppen csak a fedezeti pont felett voltak - 2012-re negatívvá váltak, majd a vizsgálati időszakban tovább romlottak. Ezzel egyidejűleg, a támogatott import nyomása alatt csökkent a termelési volumen, a termelési kapacitás, a foglalkoztatás és a piaci részesedés.
(155)
A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(156)
Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a következők:
a)
egyéb harmadik országokból származó behozatal;
b)
az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye;
c)
a fogyasztás alakulása;
d)
verseny más halfajokkal;
e)
igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások;
f)
a nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás;
g)
túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek.
1. A támogatott behozatal hatása
(157)
Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn az érintett termék Törökországból származó támogatott behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a támogatott behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
(158)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az érintett országból származó behozatal majdnem kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ennek eredményeként a piaci részesedés 8 százalékponttal, a 2010-es 9 %-ról a vizsgálati időszakra 17 %-ra nőtt. Mindez az uniós fogyasztás csökkenő tendenciája mellett következett be. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat 8 százalékpontot veszített a piaci részesedéséből.
(159)
A támogatott behozatal átlagára 2010 és a vizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt. E növekedés a termelési összköltség megemelkedésére volt visszavezethető. Ugyanakkor az importtermék árai jelentősen alacsonyabb szinten maradtak az uniós ágazat áraihoz képest. A támogatott importtermékeket az uniós ágazat árai alatt kínálták, az átlagos áralákínálási különbözet a vizsgálati időszakban 9 %-nak felelt meg. Ugyanakkor, tekintettel az érintett termék megnövekedett támogatott importjára, amely jelentős árnyomást fejtett ki az uniós piacra, az uniós gazdasági ágazat nem tudta kellő mértékben megemelni az értékesítési árait ahhoz, hogy fedezni tudja a megnövekedett termelési költségeit, de legalábbis semmi esetre se a támogatott török import árai fölé.
(160)
Megállapítást nyert, hogy egyértelmű párhuzamot lehet vonni a Törökországból származó támogatott import megnövekedése és a török importtermékek piaci részesedésének megemelkedése és az uniós gazdasági ágazat piacvesztése, a termelési volumen, a termelési kapacitás és a foglalkoztatás csökkenése, továbbá a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése tekintetében mutatkozó negatív tendencia között. Így a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a támogatott import nyomást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra, és ez hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta az értékesítési árait a költségeihez igazodóan megnövelni, továbbá ez a piaci részesedés csökkenéséhez és általában a gazdasági és pénzügyi feltételek romlásához vezetett.
(161)
A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása a Törökországból származó, támogatott behozatal jelentős növekedésére vezethető vissza, és hogy ennek az importnak meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban.
2. Az egyéb tényezők hatásai
2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(162)
Az egyéb harmadik országokból (Chile, Norvégia, Bosznia-Hercegovina és egyéb országok) származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
11. tábla
Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével
Mennyiség (egészhal-egyenérték, kg)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Piaci részesedés
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Átlagár (egészhal-egyenérték, EUR/kg)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Forrás: Eurostat.
(163)
Az egyéb harmadik országokból származó import összesített mennyisége alacsony szinten volt, sőt enyhén még csökkent is a figyelembe vett időszak során: 2010 és 2011 között növekedett, ezt követően azonban csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt enyhén a figyelembe vett időszak 2010-es kezdetének megfelelő szint alá csökkent. A piaci részesedés alakulása hasonló tendenciát követett: 2010 és 2011 között növekedett, majd 2012-ben és a vizsgálati időszakban ismét csökkent. Összességében az egyéb harmadik országok piaci részesedése enyhén, 2,4 %-ról 2,7 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanakkor a Törökországból származó import mind mennyiség, mind piaci részesedés tekintetében sokkal magasabb szinten volt, és stabilan növekvő tendenciát mutatott.
(164)
A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak emelkedtek. A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében 12 %-kal emelkedtek. Az egyéb harmadik országokból származó import árai alacsonyabbak voltak, mint a mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai, meghaladták viszont a török import árait, kivéve a 2012-es évet, amikor enyhén elmaradtak azoktól.
(165)
Tekintettel az importmennyiség alacsony és stabil szintjére, valamint az egyéb harmadik országokból származó import alacsony és meglehetősen stabil piaci részesedésre, illetve az összesített uniós árszínvonalat követő árszintjére, a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(166)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
12. tábla
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Exportvolumen (egészhal-egyenérték, kg)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Átlagár (egészhal-egyenérték, EUR/kg)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Forrás: Eurostat.
(167)
Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak során 25 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat számára viszont az uniós piac a fő piac, az exportértékesítése a 2010-2011-es termelésének csupán mintegy 3 %-át tette ki, míg a vizsgálati időszakban az exportértékesítés 5 %-ot tett ki. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési árai mintegy 30 %-kal meghaladták az uniós piacon elért átlagos értékesítési áraikat, ezáltal az exporton nagyobb nyereség keletkezett, mint az uniós piacon.
(168)
Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.3. A fogyasztás alakulása
(169)
Az uniós fogyasztás 2010 és 2011 között stabil maradt, majd 2011 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent, és összességében is 12 %-kal csökkent. A csökkenő fogyasztás ellenére a támogatott török importnak sikerült 8 százalékponttal, azaz 95 %-kal növelnie a piaci részesedését, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyancsak 8 százalékponttal csökkent. Következésképp az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenése nem magyarázható kizárólag az összfogyasztás visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt kínált támogatott import folyamatos növekedése a zsugorodó uniós piacon tehát függetlenül is kárt okozott, és a (160) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően meghatározó jelentőséggel bírt.
(170)
Mindezek alapján a vizsgálat ezen szakaszában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a csökkenő fogyasztás - bár hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz - önmagában nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, következésképp nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.4. Verseny más halfajokkal
(171)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a más halfajok, például a cápaharcsa (pangasius), a nagy pisztráng és a lazac jelentette verseny következménye.
(172)
Ami a cápaharcsát illeti, a figyelembe vett időszakban e hal behozatala mintegy 24 %-kal csökkent, szemben az érintett termék importja tekintetében ugyanezen időszak alatt bekövetkezett növekedéssel.
(173)
Ami a többi halfajt illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló információk - nevezetesen a Koppenhágai Egyetem Élelmiszer-gazdaságtani Intézete nyilvánosan elérhető tanulmánya (11) - szerint a nagy pisztráng és a lazac ugyanazon piaci szegmensben versenyző helyettesítő termékek. Ezzel szemben az e vizsgálat tárgyát képező pisztrángot más piaci szegmensekben értékesítik, és nincs közvetlen korreláció a nagy pisztráng vagy a lazac és az e vizsgálatban szereplő pisztráng ára között.
(174)
Ezen az alapon az állításokat el kell utasítani.
(175)
Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a más halfajokkal folytatott verseny nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
2.5. Igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások
(176)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt igazgatási és szabályozási akadályok, valamint egyes földrajzi területek akvakultúra-ágazati célokra való igénybevételére vonatkozó korlátozások okozták.
(177)
Az említett igazgatási és szabályozási előírások és a kár közötti állítólagos okozati összefüggést nem támasztották alá. Így például nem bizonyították be, hogy az igazgatási és szabályozási keret - ideértve az akvakultúra céljaira igénybevehető területekre vonatkozó földrajzi korlátozásokat is - olyan formában változtak volna a figyelembe vett időszak alatt, hogy azok kárt okozhattak volna. Valójában az említett tényezők mindössze az uniós akvakultúra-ágazat általános gazdasági és szabályozási környezetét meghatározó jellemzőknek tekinthetők, és nem adnak magyarázatot az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett romlására. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.
(178)
Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az állítólagos igazgatási és szabályozási akadályok, valamint a földrajzi korlátozások nem befolyásolják a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.6. A nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás
(179)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és a mintába felvett exportáló gyártók egyike azt állította, hogy a nagy uniós kiskereskedelmi láncok erős alkupozícióval rendelkeznek, és az uniós termelők által elszenvedett kár e kiskereskedelmi láncok által gyakorolt árnyomás következménye, nem pedig a Törökországból származó importé.
(180)
A nagy kiskereskedelmi láncok egyike sem jelentkezett, illetve működött együtt ebben a vizsgálatban. Mindenesetre a török behozatal a figyelembe vett időszak egészében támogatásban részesült és azt az uniós gazdasági ágazat árai alatt kínálták. A vizsgálati időszakban az áralákínálási különbözetek 5 % és 18 % között voltak. Mindezek alapján a nagy kiskereskedelmi láncok által gyakorolt állítólagos árnyomás nem magyarázhatja az uniós ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének átfogó romlását és különösen a piaci részesedés csökkenését, az árnyomás legfeljebb érintőleges szerepet tölthetett be az elszenvedett kárban.
(181)
Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetés vonta le, hogy a nagy kiskereskedelmi láncok által esetlegesen kifejtett árnyomás nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.7. Túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek
(182)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állítása szerint legalább egyes uniós gyártók romló teljesítményének hátterében a túlzott beruházások, nem pedig a török behozatal állt. Ugyancsak az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése részben a megnövekedett finanszírozási költségekre, a devizaárfolyam-ingadozásokra és a peres eljárások következményeként felmerült költségekre vezethető vissza.
(183)
Az állítólagos túlzott beruházásokkal és a peres eljárások következményeként felmerült költségekkel kapcsolatos állításokat nem támasztották alá, és a vizsgálat megállapításai sem erősítették azt meg, hogy ezek a tényezők bármilyen formában is érdemben kihatottak volna a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségére.
(184)
A finanszírozási költségek növekedésére és a devizaárfolyam-ingadozásokra vonatkozó állításokat nem konkretizálták és semmivel sem támasztották alá. A vizsgálat megállapításai sem erősítették azt meg, hogy ezek a tényezők bármilyen formában is kihatottak volna a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségére.
(185)
Ezeket az állításokat ezért nem lehet figyelembe venni.
(186)
Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonta le, hogy az állítólagos túlzott beruházásokkal, finanszírozási költségekkel, devizaárfolyam-ingadozásokkal és a peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek nem járultak hozzá az elszenvedett kárhoz, következésképp nem befolyásolják a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(187)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy az érintett országból származó támogatott import mennyisége és piaci részesedése jelentős mértékben nőtt. Ezen, az uniós értékesítési árak alatt kínált importtermékek mennyiségének növekedése az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Mindezek alapján levonható az a következtetés, hogy a Törökországból származó import meghatározó jelentőségű volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár szempontjából.
(188)
Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazat számára. Ezzel összefüggésben megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országból származó import, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a más halfajokkal folytatott verseny, az igazgatási és szabályozási akadályok, a földrajzi korlátok, a túlzott beruházások, a finanszírozási költségek, a devizaárfolyam-ingadozások és a peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. További tényezők, mint például az uniós fogyasztás alakulása és a nagy kiskereskedelmi láncok által kifejtett árnyomás adott esetben hozzájárulhattak az elszenvedett kárhoz, de nem befolyásolhatták a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(189)
A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó támogatott behozatal okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta. A kár konkrétan a termelés és a termelési kapacitás, az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés és a foglalkoztatás csökkenése formájában jelentkezik, amivel párhuzamosan a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése is negatívba fordult.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(190)
Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy - bár kimutatható volt a támogatás káros hatása - jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(191)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Törökországból származó támogatott behozatal következtében jelentős kárt szenvedett.
(192)
Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményét jellemző mutatók romló tendenciája az érintett országból származó támogatott behozatal által támasztott versennyel járó nehézségekből fakad. Következésképp kiegyenlítő vámok kivetésével az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége nyílna árai megemelésére, hogy fedezni tudja a termelési költségeit és így növelje a piaci részesedését, a foglalkoztatást, a termelést, továbbá javítsa az olyan pénzügyi teljesítménymutatóit, mint a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése.
(193)
Intézkedések hiányában a török behozatal által kifejtett árnyomás valószínűsíthetően továbbra is fennállna és további negatív hatásokat fejtene ki az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több telephely bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatást és a beruházásokat az Unióban.
(194)
Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések alkalmazása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.
2. A független importőrök érdeke
(195)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az importőröket és képviseleti szervezeteiket, hogy jelentkezzenek nála. A fenti (12) preambulumbekezdésben jelzettek szerint a független importőrök mintavételezésénél használt űrlap kitöltésével három vállalat jelentkezett a Bizottságnál. Ennek megfelelően a Bizottság e három vállalat mindegyikéhez eljuttatta a kérdőívet, de a válaszait csak az egyik vállalat küldte meg. A kapott válaszokból nyilvánvaló volt, hogy bár a szóban forgó vállalat nagyon kis mennyiségben importált ugyan pisztrángot a vizsgálati időszak alatt, jellemzően nem pisztrángot, hanem más haltermékeket importált. A szóban forgó vállalat által importált pisztráng mennyisége azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy összességében reprezentatívnak minősüljön.
(196)
Egy későbbi szakaszban egy másik importőr is jelentkezett, ez az importőr azonban nem válaszolta meg a kérdőívet. Ez az importőr azt állította, hogy a Törökországból származó pisztrángra kivetett vámok miatt meg kellene szakítania az importtevékenységét, ugyanakkor állítását nem fejtette ki részletesen és nem közölt az üzleti tevékenységét esetlegesen érintő hatások értékelése szempontjából releváns információkat, például a jövedelmezőségére, az importárakra vagy viszonteladói árakra vonatkozóan.
(197)
Nem lehet ugyan kizárni, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése a független importőröket is érinteni fogja, ezen vámok célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Léteznek más beszállítói források is, és az uniós importőröknek képesnek kell lenniük arra, hogy a vámok kivetése nyomán megváltoztassák beszállítói forrásaikat. Végeredményben a vizsgálat nem tárt fel semmilyen, a vámok kivetésére visszavezethető, jelentős negatív hatást az uniós független importőrökre/kereskedőkre nézve.
(198)
Fentiek fényében és a független importőröktől/kereskedőktől származó további adatok hiányában a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetésének összességében nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása a független importőrökre/kereskedőkre nézve.
3. A felhasználók, fogyasztók, beszállítók érdeke
(199)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a reprezentatív fogyasztó szervezeteket hogy jelentkezzenek nála. A Bizottság emellett az összes ismert, meghatározó féllel felvette a kapcsolatot. Ugyanakkor ezen felek egyike sem jelentkezett.
(200)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőt követően két fél jelentkezett, akik állításuk szerint a török pisztrángtermelők és -feldolgozók számára szállítottak gépeket.
(201)
A felek egyikének állítása szerint a vámok kivetése miatt megemelkednének a végső fogyasztók által fizetett árak. A szóban forgó fél azonban nem támasztotta alá állítását. A vizsgálat nem tárt fel semmilyen, a vámok kivetésére visszavezethető, jelentős negatív hatást a végső fogyasztókra nézve. A fent említettek szerint a fogyasztói szervezetek nem működtek együtt és nem közöltek semmilyen olyan adatot, amely alapján az intézkedések hatása részletesen vizsgálható lett volna. Mindenesetre, bár a kiegyenlítő vámok hatással lehetnek az importárak alakulására, a potenciális áremelkedések legalább részben átháríthatók a forgalmazási láncra, következésképp a végső fogyasztót érintő esetleges áremelkedés nem lehet jelentős mértékű.
(202)
Egyébránt a kiegyenlítő vámok célja a kiegyenlített versenyfeltételek helyreállítása az Unióban, nem pedig az Unióba irányuló, tisztességes árazású import korlátozása.
(203)
Fentiekre, valamint arra való tekintettel, hogy a felhasználók és a fogyasztói szervezetek nem működtek együtt a vizsgálatban, továbbá figyelembe véve különösen az intézkedések szintjét, ebben a szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések alkalmazásának összességében nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása a felhasználókra, fogyasztókra vagy a beszállítókra nézve.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(204)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.
G. IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(205)
A Bizottságnak a támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a támogatott behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)
(206)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(207)
A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül ésszerűen elérhet.
(208)
A Törökországból származó behozatal mennyisége jelentős mértékben főleg 2008-ban, azaz a figyelembe vett időszak előtt nőtt meg. Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak elején, azaz 2010-ben elért jövedelmezőségét ezért nem lehetett reprezentatívnak tekinteni. Mivel 2008-at megelőzően a Törökországból származó import által az uniós piacra kifejtett nyomás nem volt jelentős, a szóban forgó időszak előtt elért haszonkulcsokat elfogadhatónak lehetett tekinteni. A panaszban közölt információk alapján 2006 és 2007 között a dán pisztrángágazat átlagosan 12 %-ot elérő vagy azt meghaladó haszonkulcsot ért el. Következésképp ez alapján ebben a szakaszban úgy tekintették, hogy az árbevétel 12 %-ában megállapított haszonkulcs megfelelő szintűnek tekinthető, mint az uniós gazdasági ágazat által a káros támogatás nélkül elérhető haszonkulcs.
(209)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és az exportáló gyártók egyikének állítása szerint a célul kitűzött haszonkulcs mértékének 12 % alattinak kellene lennie, mivel i. a korábbi vizsgálatokban (lazac; nagy szivárványos pisztráng) megcélzott nyereségként alacsonyabb mértéket alkalmaztak; ii. az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak elején ténylegesen elért haszonkulcs alacsonyabb mértékű volt; és iii. a 12 %-os haszonkulcs kizárólag a dán pisztrángágazatra és nem az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, következésképp nem reprezentatív. Végezetül, az exportáló gyártó azzal egészítette ki érvelését, hogy 3 %-os haszonkulcsot kellene alkalmazni, amely megfelel az élelmiszeripar egészére vonatkozó átlagos haszonkulcsnak.
(210)
Egyrészt, ami a nagy pisztráng és a lazac vonatkozásában elvégzett vizsgálatokkal vont párhuzamot illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az egyes vizsgálatokban az adott vizsgálatra vonatkozó információk alapján kell a következtetésekhez eljutni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálat anyagai között rendelkezésre álltak a megalapozott információk, következésképp ezeket használták fel.
(211)
Másrészt, a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között - azaz támogatott behozatal nélkül - ésszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. Tekintettel arra, hogy a figyelembe vett időszakban, sőt már azt megelőzően is a támogatott import jelentős mennyiségben jelen volt a piacon, nem fogadható el az érvelés, mely szerint rendes versenyfeltételek álltak volna fenn. A 12 %-os haszonkulcsot a jelentős mennyiségben jelen lévő török import nélkül sikerült elérni az uniós piacon, így a mostani eset ezen szakaszában elfogadható nyereségszintnek volt tekinthető.
(212)
Harmadrészt, a dán pisztrángágazatot azért lehetett kellőképpen reprezentatívnak tekintetni az uniós piac szempontjából, mert Dánia az egyik legfontosabb pisztrángtermelő ország az Unióban. Egyéb rendelkezésre álló információk hiányában a nyereségszint megállapítása céljában ebben a szakaszban ezt az információt vették alapul.
(213)
Végezetül, az élelmiszeripar egésze által elért, jóval alacsonyabb általános haszonkulccsal kapcsolatos érvelést nem támasztották alá. Mindenesetre a Bizottság úgy vélte, hogy a dán pisztrángágazat által elért nyereségszint jobban tükrözi az ágazat sajátosságait, következésképp alkalmasabb erre a célra. Az élelmiszeripar valójában különböző piaci szegmensekhez tartozó alágazatokat tömörít, amelyekre eltérő - a pisztrángágazatra nem feltétlenül alkalmazandó - piaci feltételek vonatkoznak.
(214)
Fenti indokok alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az árbevétel 12 %-ában megállapított nyereségcél megfelelő volt.
(215)
Mindezek alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a 12 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.
(216)
A Bizottság ezt követően a mintába felvett törökországi exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
(217)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet „az I. mellékletben szereplő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint a támogatáskülönbözetet (lásd a (96) és (97) preambulumbekezdés).
2. Ideiglenes intézkedések
(218)
Az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban ideiglenes kiegyenlítő vámot kell kivetni a Törökországból származó élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű vagy friss, hűtött, fagyasztott és vagy füstölt szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) egész hal vagy fej nélküli vagy filé formájú kiszereléseire. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a támogatáskülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a támogatáskülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(219)
A fentiek alapján az ideiglenes kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Támogatáskülönbözet
Kárkülönbözet
Kiegyenlítő vám
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Egyéb együttműködő vállalatok
8,2 %
26 %
8,2 %
Minden más vállalat
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
A fenti kiegyenlítő intézkedéseket ad valorem vámok formájában, vagyis a behozatal értékének arányában állapítják meg.
(221)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi kiegyenlítő vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak.
(222)
Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi kiegyenlítő vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(223)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(224)
A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Az egyedi kiegyenlítő vámok hatálya alá tartozó vállalatoknak érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk a tagállamok vámhatóságai felé. A számlának összhangban kell lennie a II. mellékletben meghatározott követelményekkel. Az ilyen számlával nem rendelkező behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó kiegyenlítő vám vonatkozik.
(225)
A kiegyenlítő vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított maradványvám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(226)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(227)
Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes kiegyenlítő vámot vetnek ki a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelésű:
-
élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:
-
egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy
-
filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,
Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kód: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) KN-kód alá besorolt behozatalaira.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes kiegyenlítő vámok
TARIC-kiegészítő kód
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Az I. mellékletben szereplő vállalatok
8,2 %
Minden más vállalat
9,7 %
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy „a minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 597/2009/EK rendelet 30. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 597/2009/EK rendelet 31. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket egy négy hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. október 29-én.