ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 3/2014 НА КОМИСИЯТА
от 24 октомври 2013 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 168/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за безопасност при експлоатацията на превозните средства за одобряването на дву-, три- и четириколесни превозни средства
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 168/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2013 г. относно одобряването и надзора на пазара на дву- и триколесни превозни средства и четириколки (1), и по-специално член 18, параграф 3, член 20, параграф 2, член 22, параграф 5 и член 54, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Вътрешният пазар обхваща пространство без вътрешни граници, в което е гарантирано свободното движение на стоки, хора, услуги и капитали. За тази цел се прилага всеобхватна система на ЕС за одобряване на типа и засилена система за надзор на пазара за превозни средства от категория L и техните системи, компоненти и обособени технически възли, както са определени в Регламент (ЕС) № 168/2013.
(2)
Терминът „превозни средства от категория L“ обхваща множество типове леки превозни средства с две, три или четири колела, напр. велосипеди с двигател, дву- и триколесни мотопеди, дву- и триколесни мотоциклети и мотоциклети с кош и четириколесни превозни средства (четириколки), като например шосейни четириколесни мотоциклети, превозни средства с висока проходимост и леки четириколесни превозни средства с повишена маневреност.
(3)
С Решение 97/836/ЕО на Съвета (2) Съюзът се присъедини към Споразумението на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации за приемане на единни технически предписания за колесните превозни средства, оборудване и части, които могат да се монтират и/или да се използват на колесните превозни средства, и условията за взаимно признаване на одобренията, издадени въз основа на тези предписания (Преразгледаната спогодба от 1958 г.).
(4)
С Решение 97/836/ЕО Съюзът също така се присъедини към Правила № 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 58, 66, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 97, 98, 99, 100 и 102 на Икономическата комисия за Европа на ООН (ИКЕ на ООН).
(5)
Съюзът се присъедини към Правило № 110 на ИКЕ на ООН относно специалните компоненти на моторните превозни средства с двигатели, работещи със сгъстен природен газ (СПГ), и превозните средства по отношение на монтирането на типово одобрени специални компоненти за двигателите, работещи със сгъстен природен газ (СПГ). С Решение 2000/710/ЕО на Съвета (3) Съюзът се присъедини към Правило № 67 на ИКЕ на ООН относно типовото одобрение на специалното оборудване на автомобилите, работещи с втечнен нефтен газ.
(6)
Производителите подават заявление за одобрение на типа на превозни средства от категория L, техните системи, компоненти или отделни технически възли в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 168/2013. Повечето от изискванията за частите на превозните средства в законодателството на ЕС са възприети от съответните правила на ИКЕ на ООН. Правилата на ИКЕ на ООН се изменят постоянно в съответствие с техническия напредък и съответните разпоредби на Съюза трябва да бъдат редовно актуализирани в съответствие с това. За да се избегне това дублиране, групата на високо равнище CARS 21 препоръча (4) замяната на няколко директиви на Съюза посредством включването и задължително прилагане на съответните правила на ИКЕ на ООН в правото на Съюза.
(7)
Възможността за прилагане на правила на ИКЕ на ООН, по силата на законодателството на Съюза, което предвижда включването на тези правилата на ИКЕ на ООН за целите на одобрение на ЕС на типа на превозни средства, е предвидена в Регламент (ЕС) № 168/2013. Съгласно посочения регламент, одобрението на типа в съответствие с правилата на ИКЕ на ООН, които се прилагат задължително, се счита за ЕС одобрение на типа съгласно същия регламент и в свързаните с него делегирани актове и актове за изпълнение.
(8)
Чрез задължителното прилагане на правилата на ИКЕ на ООН се избягва дублирането не само на технически изисквания, но и на процедури за сертифициране и административни процедури. Освен това одобрението на типа, което е пряко основано на международно договорени стандарти, може да подобри достъпа до пазара в трети държави, по-специално в онези, които са договарящи страни по Преразгледаната спогодба от 1958 г., като така се увеличава конкурентоспособността на промишлеността на Съюза.
(9)
Целесъобразно е правила на ИКЕ на ООН № 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 23, 26, 28, 30, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 45, 46, 48, 53, 54, 55, 56, 57, 60, 62, 64, 67, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 81, 82, 87, 90, 91, 97, 98, 99, 100, 104, 106, 110, 112, 113, 116, 119, 121, 122, 123 и 127 да се включат в списъка на правилата на ИКЕ на ООН, които се прилагат задължително, заложен в приложение I към настоящия регламент.
(10)
В член 22, както и в приложение II(Б) и приложение VIII към Регламент (ЕС) № 168/2013 се определят функционални изисквания за безопасност. Изискванията относно седла и седалки, управляемост, поведение в завой и направляемост, изпитване на издръжливост на системи, части и оборудване от критично значение за безопасността при експлоатация и механичната цялост на конструкцията на превозното средство се считат за особено важни за безопасността при експлоатация на превозните средства от категория L, както и изискванията за електробезопасност, които бяха добавени с цел адаптиране към техническия напредък. Изискванията по отношение на табелката за максималната скорост и мястото на табелката върху превозното средство, както и по отношение на конструкциите за защита при преобръщане, са приети с цел да се обърне внимание на специфичните характеристики на превозните средства от категория L7e-B, които са предназначени за използване извън пътя, но пътуват и по обществени пътища с твърда настилка.
(11)
Ограничаването на „четири“ на съотношението между мощността на спомагателното задвижване и действителната мощност на задвижване с крака за велосипеди, проектирани за задвижване с педали, посочена в приложение XIX, следва да бъде предмет на допълнителни научни изследвания и оценка. При наличие на научни данни и статистика за превозните средства, които са пуснати на пазара, съотношението „четири“, посочено по-горе, може да бъде преразгледано при бъдещо преразглеждане на настоящия регламент.
(12)
Настоящият регламент следва да се прилага от датата на прилагане на Регламент (ЕС) № 168/2013,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват подробните технически изисквания и процедури за изпитване по отношение на безопасността при експлоатация за одобрение на типа и надзор на пазара на превозни средства от категория L и на системи, компоненти и отделни технически възли, предназначени за такива превозни средства, в съответствие с Регламент (ЕС) № 168/2013 и се установява списък на правилата на ИКЕ на ООН и техните изменения.
Член 2
Определения
Прилагат се определенията от Регламент (ЕС) № 168/2013. В допълнение се прилагат следните определения:
1)
„устройство за звуков сигнал“ означава устройство, което излъчва звуков сигнал за цел да предупреди за присъствие или маневра, извършвана от превозно средство при опасна ситуация в движението по пътищата, състоящо се от един или повече отвора за излъчване на звука, които се задействат от единичен източник на енергия или от няколко компонента, всеки от които излъчва звуков сигнал и които функционират едновременно в резултат на задействане от един орган за управление;
2)
„тип електрическо устройство за звуков сигнал“ означава устройства за звуков сигнал, които не се различават съществено помежду си по отношение на следните характеристики: търговска марка или наименование, принцип на действие, вид на енергийното захранване (постоянен ток, променлив ток, въздух под налягане), външна форма на кутията, форма и размери на мембраната/мембраните, форма или вид на отвора(ите) за излъчвания звук, номинални звукови честоти, номинално напрежение и, в случай на звукови сигнали, които се захранват директно от външен източник на сгъстен въздух - номинално работно налягане;
3)
„тип механично устройство за звуков сигнал“ означава устройства за звуков сигнал, които не се различават съществено помежду си по отношение на следните характеристики: търговска марка или наименование, принцип на действие, вид на задействане, външна форма и размер на звънеца и вътрешна конструкция;
4)
„вид превозно средство според звуковия сигнал“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на: броя на устройствата за звуков сигнал, монтирани върху превозното средство, типа(овете) на устройството за звуков сигнал, монтирани на превозното средство, монтажната арматура за монтиране на устройството(ата) за звуков сигнал на превозното средство, разположение и ориентация на устройството(ата) за звуков сигнал върху превозното средство, устойчивост на частите от конструкцията, към които е/са монтирани устройството(ата) за звуков сигнал, и формата и материалите на каросерията, съставляваща частта от превозното средство, които могат да повлияят на силата на звука, излъчван от устройството(ата) за звуков сигнал и които могат да послужат като екран;
5)
„каросерия“ означава външната структура на моторното превозно средство, която е съставена от калници, врати, колони, вертикални прегради, таван, под, предна и задна ограничителна стена и/или други външни елементи;
6)
„тип превозно средство по отношение на спирането“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на максималната маса, разпределението на масата между осите, максималната конструктивна скорост на превозното средство, размера на гумите и размера на колелата, както и проектните характеристики на спирачната система и на нейните компоненти;
7)
„тип превозно средство по отношение на електробезопасността“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на разположението на тоководещи части и компоненти за цялата електрическа уредба, монтирана в превозното средство, монтирането на електрическото силово предаване и на галванично свързаната шина с високо напрежение, както и основни качества и тип на електрическото силово предаване и на галванично свързаната шина с високо напрежение;
8)
„режим на разрешено движение“ означава режимът, при който задействането на датчика за положение, предназначен за електрическото ускорение, задействането на еквивалентен орган за управление или освобождаването на спирачната уредба води до задвижване на превозното средство от електрическото силово предаване.
9)
„преграда“ означава част, която осигурява във всички посоки защита срещу пряк допир до части под напрежение;
10)
„проводяща връзка“ означава връзка, използваща съединители към външен източник на захранване при зараждането на презаредимата система за натрупване на енергия (ПСНЕ);
11)
„ПСНЕ“ означава презаредима система за натрупване на енергия, която осигурява електрическа енергия за електрическо задвижване;
12)
„свързващо устройство за зареждане на ПСНЕ“ означава електрическа верига, използвана за зареждане на ПСНЕ от външен източник на захранване с електрическа енергия, включително щепселът на превозното средство;
13)
„пряк допир“ означава допирането на лица до части под напрежение;
14)
„електрическо шаси“ означава съвкупността от електрически свързани тоководещи части, чийто потенциал се приема за базов;
15)
„електрическа верига“ означава съвкупността от свързани тоководещи части, предназначени за осигуряване протичането на електрически ток при нормални условия на работа;
16)
„система за преобразуване на електрическата енергия“ означава система за генериране и подаване на електрическа енергия за електрическо задвижване;
17)
„електрическо силово предаване“ означава електрическата верига, включваща тяговия(те) двигател(и) и която включва ПСНЕ, системата за преобразуване на електрическата енергия, електронните преобразуватели, съответните кабелни снопове и съединители и свързващото устройство за зареждане на ПСНЕ.
18)
„електронен преобразувател“ означава устройство, което позволява управлението и/или преобразуването на електрическата енергия за електрическо задвижване;
19)
„обвивка“ означава част, в която са поместени вътрешните блокове, като тя осигурява защита срещу пряк допир от всички посоки;
20)
„открита тоководеща част“ означава открита тоководеща част, която може да се докосне в съответствие с предписанията за степен на защита IPXXB, но която попада под напрежение в случай на нарушаване на изолацията;
21)
„външен източник на захранване“ означава източник на захранване за променливо напрежение или постоянно напрежение, разположен извън превозното средство;
22)
„високо напрежение“ означава класификацията на електрически компонент или верига, ако ефективната стойност на неговото/нейното работно напрежение е 60 V и ≤ 1 500 V- или 30 V и ≤ 1 000 V~;
23)
„шина с високо напрежение“ означава електрическата верига, включително свързващото устройство за зареждане на ПСНЕ, която работи с високо напрежение;
24)
„непряк допир“ означава допирането на лица до открити тоководещи части;
25)
„тоководещи части под напрежение“ означава всеки тоководещ елемент, предназначен да бъде захранван електрически при условия на нормална експлоатация;
26)
„отделение за багаж“ означава пространството в превозното средство, предназначено за багажа и ограничено между покрива, капака на двигателя, капака на багажника или задната врата и пода и страничните стени, както преградата и обвивката, предвидени за защитата срещу пряк допир до части под напрежение на силовото предаване, отделено от отделението за пътници чрез предната или задната преграда на двигателя;
27)
„бордова система за следене на изолационното съпротивление“ означава устройство, което следи изолационното съпротивление между шините за високо напрежение и електрическото шаси;
28)
„нехерметична тягова акумулаторна батерия“ означава електролитна акумулаторна батерия, която изисква доливане на вода и отделя водород, изпускан в атмосферата;
29)
„отделение за пътници“ означава пространството, предназначено за пътуващите и ограничено между покрива, пода, страничните стени, стъклата на прозорците, предната и задната преграда на двигателя или задната врата, както и преградите и обвивките, предвидени за защитата срещу пряк допир до части под напрежение;
30)
„степен на защита“ означава защитата, осигурена от преградата или обвивката във връзка с допир до части под напрежение чрез изпитвателна сонда, като например шарнирен изпитвателен щифт (IPXXB) или изпитвателен проводник за изпитване на степента на достъпност (IPXXD);
31)
„устройство за сервизно прекъсване“ означава устройството за изключване на електрическата верига за целите на поддръжка или контрол на електрически компоненти като ПСНЕ и пакет от горивни елементи;
32)
„твърд изолатор“ означава изолационната обвивка на кабелните снопове, която изолира срещу пряк допир от всички посоки частите под напрежение, капаци за изолиране на частите под напрежение на съединителите, както и лак или боя, които служат за изолация;
33)
„работно напрежение“ означава най-високата ефективна стойност на напрежението в електрическа верига, посочена от производителя на превозното средство за всяка отделна и галванично разделена електрическа верига, която може да се окаже приложена към дадена изолация в условия на отворена верига или в нормални условия на функциониране;
34)
„тип превозно средство по отношение на издръжливостта“ означава превозни средства, които не се различават по съществени аспекти като цялостните проектни характеристики, както и съоръжения за производство и сглобяване на превозните средства и техните компоненти, както и техните процедури за контрол и осигуряване на качеството;
35)
„тип превозно средство по отношение на предната и задната защитна конструкция“ означава превозни средства, които не се различават по отношение на основни характеристики като формата и разположението на конструкции, части и компоненти, разположени в предната и в задната част на превозното средство;
36)
„прогноза“ означава размерът на контура, както е определено в съответствие с точка 2 от приложение 3 към Правило № 26 на ИКЕ на ООН (5);
37)
„линия на пода“ означава линията, определена в точка 2.4 от Правило № 26 на ИКЕ на ООН;
38)
„конструкция на превозното средство“ означава частите на превозното средство, включително каросерията, компоненти, калници, скоби, лостова система, гуми, джанти, калобрани и стъкла, състоящи се от материал с твърдост най-малко 60 единици по Шор (скала А);
39)
„тип превозно средство по отношение на стъкла, чистачки и устройства за измиване на предното стъкло, и системите срещу обледеняване и изпотяване на предното стъкло“ означава превозни средства, които не се различават по отношение на основни характеристики като формата, размерите, дебелината и характеристиките на предното стъкло и неговото закрепване, характеристиките на устройствата за почистване и измиване и характеристиките на системите срещу обледеняване и изпотяване;
40)
„устройство за почистване на предното стъкло“ означава система, която се състои от устройство за избърсване на външната повърхност на предното стъкло, заедно със спомагателните устройства и органите за управление, необходими за пускане и спиране на устройството;
41)
„поле на стъклочистачката“ означава площта(ите) на предното стъкло, която се почиства от четката(ите) на стъклочистачката(ите), когато устройството за почистване функционира при нормални условия;
42)
„устройство за измиване на предното стъкло“ означава система, която се състои от устройство за съхраняване, подаване и разпръскване на течност върху външната повърхност на предното стъкло заедно с органите за управление, необходими за пускане и спиране на устройството;
43)
„орган за управление на устройството за измиване на предното стъкло“ означава устройство за ръчно пускане и спиране на устройството за измиване;
44)
„помпа на устройството за измиване“ означава устройство за подаване на течност от резервоара на устройството за измиване до външната повърхност на предното стъкло;
45)
„дюза“ означава устройство, което служи за насочване на течността върху предното стъкло;
46)
„залято устройство“ означава устройство, което обикновено е задействано за определен период от време, като течността е била подадена през помпата и тръбопроводите и е излязла през дюзата(ите);
47)
„почистено поле “ означава площта, която е била замърсена и по която няма никакви следи от капчици и прах след пълното ѝ изсъхване;
48)
„поле на видимост А“ означава зоната на изпитване А, определена в точка 2.2 от приложение 18 към Правило № 43 на ИКЕ на ООН (6);
49)
„главен ключ на превозното средство“ означава устройството, чрез което бордовата електронна система на превозното средство бива приведена от изключено състояние, какъвто е случаят на паркирано превозно средство без шофьор, в нормално работно състояние;
50)
„тип превозно средство по отношение на идентификацията на органите за управление, сигналните устройства и показващите уреди“ означава превозни средства, които не се различават по съществени аспекти като броя, местоположението и конструктивните особености на органите за управление, сигналните устройства и показващите уреди, и допустимото отклонение в точността на измервателния механизъм на скоростомера, константата на скоростомера, диапазона от скорости, изобразен на скоростомера, общото предавателно отношение, включително евентуално използваните понижаващи предавки, към скоростомера и определения минимален и максимален размер на гумите;
51)
„орган за управление“ означава всяка част или компонент от превозното средство, която/който се задейства директно от водача и причинява промяна в състоянието или в действието на превозното средство или на някоя от неговите части;
52)
„сигнално устройство“ означава светлинен сигнал, който показва, че дадено устройство е задействано, правилната му или неправилна работа или състояние, или отсъствие на работа;
53)
„показващ уред“ означава устройство, което дава информация за нормалното функциониране или състояние на система или част от система, като например нивото или температурата на течност;
54)
„скоростомер“ означава устройство, което указва на водача скоростта на превозното средство във всеки един момент;
55)
„километражен брояч“ означава устройство, което указва разстоянието, изминато от превозното средство;
56)
„символ“ означава знак, чрез който се обозначава орган за управление, сигнално устройство или показващ уред;
57)
„общо пространство“ означава конкретна зона, в която може да бъде показано действието на повече от едно сигнално устройство, показващ уред, символ или друга информация;
58)
„тип превозно средство по отношение на монтирането на устройства за осветяване“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на размери и външна форма на превозното средство, както и брой, местоположение и конструктивни особености на инсталираните устройства за осветяване и светлинна сигнализация;
59)
„светлинно устройство“ означава лампа или светлоотражател с одобрение на типа;
60)
„устройство за светлинна сигнализация“ означава светлинно устройство, което може да се използва за сигнализиране;
61)
„единично (светлинно устройство)“ означава светлинно устройство или част от устройство, което има само една функция, само една светеща повърхност и един или няколко светлинни източника; може означава също и комплект от две независими или групирани светлинни устройства, еднакви или не, но с една и съща функция, ако те са монтирани по такъв начин, че проекциите на светлоизлъчващите повърхности на светлинните устройства върху дадена напречна равнина да заемат най-малко 60 % от повърхността на най-малкия правоъгълник, описан около проекциите на въпросните светлоизлъчващи повърхности;
62)
„светлоизлъчваща повърхност“ на светлинно устройство означава цялата или част от външната повърхност на прозрачния материал, както е посочен в документацията за одобрение на типа; тя може да включва или изцяло да се състои от светещата повърхност и може също така да включва зоната, която е изцяло оградена от светлинното устройство;
63)
„светеща повърхност на устройство за осветяване“ означава повърхност, определена в точка 2.7 от Правило № 53 на ИКЕ на ООН (7);
64)
„независимо (светлинно устройство“) означава светлинно устройство, което има отделна светеща повърхност, светлинен източник и корпус;
65)
„групирани (светлинни устройства)“ означава светлинни устройства, които имат отделни светещи повърхности и светлинни източници, но общ корпус;
66)
„комбинирани (светлинни устройства)“ означава светлинни устройства, които имат отделни светещи повърхности, но общ светлинен източник и общ корпус;
67)
„взаимно вградени (светлинни устройства)“ означава светлинни устройства, които имат различни източници на светлина или един източник на светлина, работещ при различни условия (например оптични, механични или електрически различия), изцяло или частично общи светещи повърхности и общ корпус;
68)
„дълга светлина“ означава устройство, което се използва за осветяване на пътя на по-голямо разстояние пред превозното средство (дълга светлина);
69)
„къса светлина“ означава устройство, служещо за осветяване на пътя пред превозното средство без да причинява дискомфорт или да затруднява водачите от насрещното движение или другите участници в пътното движение (къса светлина);
70)
„предна габаритна светлина“ означава устройство, служещо за означаване на наличието на превозното средство, гледано отпред;
71)
„дневна светлина“ означава светлина, светеща по посока на движението с цел да направи превозното средство по-лесно видимо при управление през деня;
72)
„преден фар за мъгла“ означава фар, който се използва за подобряване на осветеността на пътя при мъгла, снеговалеж, бури с дъжд или облаци прах;
73)
„пътепоказател“ означава устройство, служещо да покаже на другите участници в пътното движение, че водачът има намерение да измени посоката на движение надясно или наляво;
74)
„аварийна сигнализация“ означава едновременното действие на всички пътепоказатели, предназначено за сигнализиране на определена опасност, която представлява в момента превозното средство за другите участници в пътното движение;
75)
„стопсветлина“ означава устройство, използвано за указване на другите участници в пътното движение, които се намират зад превозното средство, че водачът използва работната спирачка;
76)
„задна габаритна светлина“ означава устройство, служещо за означаване на наличието на превозното средство, гледано отзад;
77)
„заден фар за мъгла“ означава фар, който се използва за подобряване на видимостта на превозното средство, гледано отзад, при мъгла, снеговалеж, бури с дъжд или облаци прах;
78)
„фар за заден ход“ означава устройство, служещо за осветяване на пътя зад превозното средство и за предупреждаване на другите участници в пътното движение, че превозното средство се движи или ще започне да се движи на заден ход;
79)
„светлина за осветяване на задния регистрационен номер“ означава устройство, използвано за осветяване на пространството, предназначено за поставяне на задния регистрационен номер, което се състои от един или няколко различни оптични елемента.
80)
„светлоотражател“ означава устройство, което се използва за указване на присъствието на превозно средство чрез отразяване на светлина, излъчвана от светлинен източник, който не е свързан към превозното средство, като наблюдателят се намира близо до източника, с изключение на светлоотразителни регистрационни номера или табели за максималната скорост на превозното средство;
81)
„заден светлоотражател“ означава светлоотражател, служещ за означаване на наличието на превозното средство, гледано отзад;
82)
„страничен светлоотражател“ означава светлоотражател, служещ за означаване на наличието на превозното средство, гледано отстрани;
83)
„странична габаритна светлина“ означава устройство, което се използва за указване присъствието на превозното средство, гледано отстрани;
84)
„базова ос“ означава характерна ос на устройство, посочена в документацията за одобрение на типа за компонент, използвана за определяне на базово направление (H = 0°, V = 0°) за ъглите на полето за фотометрични измервания и при монтиране на светлина на превозното средство;
85)
„базов център“ означава пресечната точка на базовата ос със светлоизлъчващата повърхност; базовият център се определя от производителя на светлинното устройство;
86)
„геометрична видимост“ означава ъглите, които определят квадратната зона, в която светлоизлъчващата повърхност на светлинното устройство е напълно видима, когато съответните ъгли (α - вертикалните и β - хоризонталните) се измерват при външния контур на видимата повърхност и светлината се наблюдава от разстояние; ако в това поле обаче са разположени препятствия и те частично засенчват светлоизлъчващата повърхност, може да се приеме, ако се докаже, че дори и при такива препятствия предписаните фотометрични стойности за одобрение на типа на светлинното устройство компонент са спазени;
87)
„средна надлъжна равнина на превозното средство“ означава равнината на симетрия на превозното средство или, ако превозното средство е несиметрично, вертикалната надлъжна равнина, минаваща през средата на неговите оси;
88)
„сигнално устройство за действие“ означава светлинна или звукова сигнализация, която показва, че дадено устройство е включено, както и дали устройството функционира правилно, или не;
89)
„сигнално устройство за затворена електрическа верига“ означава сигнално устройство, което показва, че дадено устройство е включено, но не показва дали то функционира правилно;
90)
„тип превозно средство по отношение на видимостта назад“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на размери и външна форма на превозното средство, както и на броя, местоположението и конструктивните особености на инсталираните устройства за непряко виждане;
91)
„тип превозно средство по отношение на защитната конструкция при преобръщане“ означава превозни средства, които не се различават по съществени характеристики като конструкцията в превозното средство, чиято основна цел е да се намали или да се избегне рискът от сериозно нараняване на пътниците, произтичащ от преобръщане на превозното средство при нормални условия на експлоатация;
92)
„защитена зона“ означава пространството, заето от 50-и перцентил на манекен на мъж, представляван от изпитвателното антропоморфно устройство „Хибрид III“ в нормално седнало положение на всички места за сядане;
93)
„тип превозно средство по отношение на закрепванията на предпазните колани и предпазните колани“ означава превозни средства, които не се различават по съществени характеристики като основните характеристики на конструкцията и компоновката на превозните средства, както и тази на закрепващите устройства на предпазните колани и броя, местоположението и конфигурацията на монтираните предпазни колани;
94)
„система за регулиране“ означава устройството, позволяващо частите на седалката да бъдат настроени с цел постигане на седнало положение, съответстващо на телосложението на седящия човек, включително надлъжни, вертикални и/или ъглови реглажи;
95)
„система за преместване“ означава системите за регулиране и застопоряване, включително сгъваеми облегалки, монтирани на седалки, стоящи пред други седалки, позволяващи на пътниците достъп до и изход от такива задни седалки, когато няма врати в непосредствена близост до този заден ред седалки;
96)
„седло“ означава място за сядане, което водачът или пътникът яхат;
97)
„седалка“ означава място за сядане, което не е седло и което има облегалка, осигуряваща опора за гърба на водача или пътника;
98)
„облегалка“ означава структурен елемент зад точката R на мястото за сядане с височина повече от 450 mm, измерени от вертикалната равнина, минаваща през точката R, на който гърбът на седящо лице може да почива изцяло;
99)
„50-и перцентил на манекен на мъж“ означава физическо антропоморфно изпитвателно устройство с определени размери и маси или виртуален модел, като и двата вида представляват тялото на човек от мъжки пол със средностатистически размери;
100)
„действително закрепване на предпазния колан“ означава точка от конструкцията на превозното средство или конструкцията на седалката, или от всяка друга част на превозното средство, към която се монтира физически предпазен колан;
101)
„ефективно закрепване на предпазния колан“ означава ясно определена точка на превозното средство, която е достатъчно устойчива, за да промени курса и посоката на предпазен колан, поставен от пътник в превозното средство, и се състои от точка, която е най-близка до тази част от колана, която е в действителен и пряк контакт с лицето, което го е поставило;
102)
„предно място за сядане“ означава отделно, разположено най-отпред място за сядане, което може да бъде групирано в ред с няколко други места за сядане;
103)
„задно място за сядане“ означава отделно място за сядане, разположено изцяло зад линията на предно място за сядане, които може да бъде групирано в ред с няколко места за сядане;
104)
„базова линия на торса“ означава линията на торса, определен от производителя на превозното средство за всяко място за сядане и установена в съответствие с приложение 3 към Правило № 17 на ИКЕ на ООН (8);
105)
„ъгъл на наклон на торса“ означава ъгъла между вертикала и линията на торса;
106)
„проектно положение“ означава положение, в което изделие, като например седалка, може да се настрои, така че всички съответни настройки да отговарят във възможно най-голяма степен на указано положение;
107)
„ISOFIX“ означава система за закрепване на системи за обезопасяване на деца към конструкцията на превозното средство, която включва две неподвижни устройства за закрепване, монтирани върху конструкцията на превозното средство, две съответстващи неподвижни приспособления за закрепване върху системата за обезопасяване на дете и средство за ограничаване на завъртането на системата за обезопасяване на деца спрямо вертикалната ѝ ос;
108)
„тип превозно средство по отношение на местата за сядане“ означава превозни средства, които не се различават по отношение на основни характеристики като формата, местоположението и броят на седалките или седлата;
109)
„5-и перцентил на манекен на мъж“ означава физическо антропоморфно изпитвателно устройство с определени размери и маси или виртуален модел, като и двата вида представляват тялото на човек от мъжки пол със средностатистически размери;
110)
„тип превозно средство по отношение на управляемост, поведение в завой и направляемост“ означава превозни средства, които не се различават по отношение на основни характеристики като проектните характеристики на кормилния механизъм, устройството за заден ход и диференциалите с блокировка, ако такива устройства са монтирани на превозното средство;
111)
„окръжност на завиване“ означава окръжността, във вътрешността на която са разположени проекциите върху земята на всички точки на превозното средство, с изключение на огледала за обратно виждане, когато превозното средство описва кръгова траектория;
112)
„прекомерни вибрации“ означава вибрация, която значително се различава от нормална и постоянна вибрация, която се характеризира с един или повече неочаквани значителни увеличения на амплитудата на вибрациите и води до увеличаване на силите за управление, които не са постоянни и не биха могли да се предвидят по своята същност;
113)
„тип превозно средство по отношение на монтирането на гуми“ означава превозни средства, които не се различават по отношение на основни характеристики като типа на гумите, определеният минимален и максимален размер на гумите, размера и отстъпа на колелата, както и по отношение на характеристиките, свързани с допустимите при монтиране скорост и товар, и характеристиките на калобраните;
114)
„отстъп на колелото“ означава разстоянието между лицевата част на опората на главината и средната надлъжна равнина на джантата;
115)
„резервна гума за временно ползване“ означава гума, различна от гума, предвидена да се постави на превозно средство при нормални условия на управление, но предвидена само за временно ползване при ограничени условия на управление;
116)
„максимално допустимо натоварване“ означава масата, която гумата може да носи, когато се експлоатира в съответствие с изискванията за експлоатация, определени от производителя на гумата, изразена като индекс на товароносимост;
117)
„индекс на товароносимост“ е число, свързано с максималното допустимо натоварване на гумата и във връзка с определението в точка 2.26 от Правило № 75 на ИКЕ на ООН (9), точка 2.28 от Правило № 30 на ИКЕ на ООН (10), точка 2.27 от Правило № 54 на ИКЕ на ООН (11) и точка 2.28 от Правило № 106 на ИКЕ на ООН (12);
118)
„символ за категорията на скорост“ означава символът, определен в точка 2.28 от Правило № 75 на ИКЕ на ООН, точка 2.29 от Правило № 30 на ИКЕ на ООН, точка 2.28 от Правило № 54 на ИКЕ на ООН и точка 2.29 от Правило № 106 на ИКЕ на ООН;
119)
„тип превозно средство по отношение на табелката за максималната скорост на превозното средство и място на табелката на превозното средство“ означава превозни средства, които не се различават по съществени характеристики като максимална конструктивна скорост на превозното средство и материал, разположение и конструктивни особености на табелката за максималната скорост на превозното средство;
120)
„практически плоска повърхност“ означава повърхност от твърд материал, с радиус на закръгление най-малко 5 000 mm;
121)
„тип превозно средство по отношение на вътрешно оборудване и врати“ означава превозни средства, които не се различават по съществени аспекти като проектни характеристики на вътрешното оборудване на превозното средство, брой и местоположение на седалките и вратите;
122)
„ниво на арматурното табло“ означава линията, която се определя от точките на контакт на вертикалните допирателни към арматурното табло или на нивото на хоризонталната равнина, съвпадаща с точката R на мястото за сядане на водача, когато последната е разположено над въпросната допирателна точка на контакт;
123)
„контактни контури“ означава контури, които могат да влязат в контакт с повърхността на изпитвателното оборудване и да се състоят от конструкции, елементи или компоненти, разположени навсякъде в превозното средство, включително, но не ограничени до, отделението за пътници, пода, страничните стени, вратите, прозорците, покрива, колоните за тавана, твърдите ребра на покрива, сенника, арматурното табло, кормилната уредба, седалките, облегалките за глава, предпазните колани, лостовете, бутоните, капаците, отделенията и светлините;
124)
„врата“ означава всяка конструкция или материал, които трябва да бъдат отворени, преместени, сгънати, разкопчани, плъзнати настрани или манипулирани по какъвто и да било друг начин, за да може дадено лице да влезе в превозното средство или да го напусне;
125)
„среда на вратата“ означава пространственото разположение във вертикална равнина, успоредна на средната надлъжна равнина на превозното средство, която съвпада с центъра на тежестта на вратата;
126)
„тип превозно средство по отношение на максималната продължителна номинална или полезна мощност и/или конструктивното ограничение на скоростта на превозното средство“ означава превозни средства, които не се различават по съществени аспекти като максималната продължителна мощност на електродвигателя(ите) и/или двигателя с вътрешно горене, максимална конструктивна скорост на превозното средство и проектните характеристики на устройствата и методиката, приложена с цел ефективно ограничаване на постижимата максимална скорост и/или мощност на превозното средство;
127)
„тип превозно средство по отношение на конструктивната цялост“ означава превозни средства, които не се различават по съществени аспекти като проектните характеристиките на механичните връзки, като например заварки и резбови съединения, както и рамката, шасито и/или каросерията на превозното средство и начина, по който тя е защитена.
ГЛАВА II
ЗАДЪЛЖЕНИЯ НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ
Член 3
Изисквания към монтажа и доказването, свързани с безопасността при експлоатация
1. Производителите оборудват превозните средства от категория L със системи, компоненти и отделни технически възли, които засягат безопасността при експлоатация, които са проектирани, конструирани и сглобени така, че да позволяват на превозното средство при нормална експлоатация и поддръжка съгласно предписанията на производителя да е в съответствие с подробните технически изисквания и процедури за изпитване. В съответствие с членове 6-22 производителите доказват посредством физически демонстрационни изпитвания на одобряващия орган, че превозните средства от категория L, предлагани на пазара, регистрирани или въведени в експлоатация в Съюза, са в съответствие с функционалните изисквания за безопасност на членове 18, 20, 22 и 54 от Регламент (ЕС) № 168/2013 и съответстват на подробните технически изисквания и процедури за изпитване, определени в настоящия регламент.
2. Производителите трябва да докажат, че резервните части и оборудването, за които се изисква одобрение на типа, които се предоставят на пазара или се въвеждат в експлоатация в Съюза, са одобрени в съответствие с изискванията на Регламент (ЕС) № 168/2013, както е уточнено в подробните технически изисквания и процедури за изпитване, посочени в настоящия регламент. Одобрено превозно средство от категория L, оборудвано с такава резервна част или оборудване, трябва да отговаря на същите изисквания за изпитване на безопасността при експлоатация и експлоатационни гранични стойности като превозно средство, оборудвано с оригинална част или оборудване, което удовлетворява изискванията за издръжливост до (и включително) посочените в член 22, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 168/2013.
3. Производителите представят на одобряващия орган описание на мерките, предприети за предотвратяване на вмешателство и промени в системата за управление на силовото предаване, включително компютрите за контрол на безопасността при експлоатация.
Член 4
Прилагане на правилата на ИКЕ на ООН
1. Правилата на ИКЕ на ООН и измененията към тях, посочени в приложение I към настоящия регламент, се прилагат за одобрение на типа.
2. Препратките към превозните средства от категории L1, L2, L3, L4, L5, L6 и L7 в правилата на ИКЕ на ООН се разбират като препратки към превозните средства съответно от категории L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e и L7e съгласно настоящия регламент, включително подкатегориите.
3. Превозни средства с максимална конструктивна скорост ≤ 25 km/h трябва да отговарят на всички съответни изисквания на правилата на ИКЕ на ООН, които се прилагат за превозни средства с максимална конструктивна скорост на превозното средство 25 km/h.
Член 5
Технически спецификации на изискванията за безопасност при експлоатация и методи за изпитване
1. Процедурите на изпитването на характеристиките по отношение на безопасността при експлоатация трябва да бъдат проведени в съответствие с изискванията, определени в настоящия регламент.
2. Процедурите за изпитване се провеждат от одобряващия орган или под негово наблюдение, или, ако това е разрешено от одобряващия орган, от техническата служба.
3. Използваните методи за измерване и резултатите от изпитването се докладват на одобряващия орган във формата за протокола от изпитването, определен в член 72, буква ж) от Регламент (ЕС) № 168/2013.
Член 6
Изисквания, приложими за устройствата за звуков сигнал
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за устройствата за звуков сигнал, посочени в приложение II (Б1) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 7
Изисквания, приложими за спирачната уредба, включително системи против блокиране на колелата и комбинирани спирачни системи, ако са монтирани такива
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за спирачната уредба, включително системи против блокиране на колелата и комбинирани спирачни системи, ако са монтирани такива, посочени в приложение II (Б2) и приложение VIII към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение III към настоящия регламент.
Член 8
Изисквания, приложими за електробезопасността
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за електробезопасността, посочени в приложение II (Б3) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение IV към настоящия регламент.
Член 9
Изисквания, приложими за декларацията на производителите относно изпитването за издръжливост на системи, части и оборудване от критично значение за безопасността при експлоатация
Декларацията на производителя относно изпитването за издръжливост на системи, части и оборудване за безопасност при експлоатация, посочени в приложение II (Б4) към Регламент (ЕС) № 168/2013, трябва да съответства на изискванията, определени в приложение V към настоящия регламент.
Член 10
Изисквания, приложими за предните и задните защитни конструкции
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за предните и задните защитни конструкции, посочени в приложение II (Б5) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение VI към настоящия регламент.
Член 11
Изисквания, приложими за стъкла, чистачки и устройства за измиване на предното стъкло и системи срещу обледеняване и изпотяване
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за стъкла, чистачки и устройства за измиване на предното стъкло и системи срещу обледеняване и изпотяване, посочени в приложение II (Б6) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение VII към настоящия регламент.
Член 12
Изисквания, приложими за органите за управление, задействани от водача, включително идентификацията на органите за управление, сигналните устройства и показващите уреди
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за органите за управление, задействани от водача, включително идентификацията на органите за управление, сигналните устройства и показващите уреди, посочени в приложение II (Б7) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение VIII към настоящия регламент.
Член 13
Изисквания, приложими за монтирането на устройствата за осветяване и светлинна сигнализация, включително устройства за автоматично включване/изключване на светлините
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за монтирането на устройствата за осветяване и светлинна сигнализация, включително устройства за автоматично включване/изключване на светлините, посочени в приложение II (Б8) и приложение VIII към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение IX към настоящия регламент.
Член 14
Изисквания, приложими за видимостта назад
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за видимостта назад, посочени в приложение II (Б9) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение X към настоящия регламент.
Член 15
Изисквания, приложими за конструкциите за защита при преобръщане
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за конструкциите за защита при преобръщане, посочени в приложение II (Б10) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XI към настоящия регламент.
Член 16
Изисквания, приложими за закрепването на предпазните колани и за предпазните колани
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за закрепването на предпазните колани и за предпазните колани, посочени в приложение II (Б11) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XII към настоящия регламент.
Член 17
Изисквания, приложими за местата за сядане (седла и седалки)
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за местата за сядане (седла и седалки), посочени в приложение II (Б12) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XIII към настоящия регламент.
Член 18
Изисквания, приложими за управляемостта, поведението в завой и направляемостта
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за управляемостта, поведението в завой и направляемостта, посочени в приложение II (Б13) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XIV към настоящия регламент.
Член 19
Изисквания, приложими за монтирането на гуми
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за монтирането на гуми, посочени в приложение II (Б14) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XV към настоящия регламент.
Член 20
Изисквания, приложими за табелката за максималната скорост на превозното средство и мястото на табелката на превозното средство
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за табелката за максималната скорост на превозното средство и мястото на табелката на превозното средство, посочени в приложение II (Б15) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение VVI към настоящия регламент.
Член 21
Изисквания, приложими за защитата на пътниците в превозното средство, включително вътрешното обзавеждане и вратите на превозното средство
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за защитата на пътниците в превозното средство, включително вътрешното обзавеждане и вратите на превозното средство, посочени в приложение II (Б16) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XVII към настоящия регламент.
Член 22
Изискванията, приложими за конструктивното ограничение на скоростта на превозното средство
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за конструктивното ограничение на скоростта на превозното средство, посочени в приложение II (Б17) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XVIII към настоящия регламент.
Член 23
Изисквания, приложими за конструктивната цялост на превозното средство
Процедурите за изпитване и изискванията за експлоатационните характеристики, които се прилагат за целостта на конструкцията на превозното средство, посочени в приложение II (Б18) към Регламент (ЕС) № 168/2013, се провеждат и проверяват в съответствие с изискванията, определени в приложение XIX към настоящия регламент.
ГЛАВА III
ЗАДЪЛЖЕНИЯ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ
Член 24
Одобрение на типа на превозни средства, компоненти и отделни технически възли
В съответствие с член 22 от Регламент (ЕС) № 168/2013 и считано от датите, посочени в приложение IV към посочения регламент, когато става дума за нови превозни средства, които не отговарят на изискванията на Регламент (ЕС) № 168/2013 и разпоредбите на настоящия регламент, националните органи считат сертификатите за съответствие за невалидни за целите на член 43, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 168/2013 и на основания, свързани с безопасността при експлоатация, забраняват предлагането на пазара, регистрацията или въвеждането в експлоатация на такива превозни средства.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 25
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 октомври 2013 година.
A BIZOTTSÁG 3/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2013. október 24.)
a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a funkcionális járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (3) bekezdésére, 20. cikke (2) bekezdésére, 22. cikke (5) bekezdésére, valamint 54. cikkének (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A belső piac olyan, belső határok nélküli térség, amelyben az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabadon mozognak. E célból a 168/2013/EU rendelet az L kategóriájú járművek, azok rendszerei, alkotóelemei és önálló műszaki egységei tekintetében átfogó uniós típus-jóváhagyási eljárást és szigorúbb piacfelügyeleti rendszert határozott meg, amelyeket alkalmazni kell.
(2)
Az „L kategóriájú járművek” kifejezés a könnyű két-, három- és négykerekű járművek széles skáláját foglalja magában; ide tartoznak például a motoros kerékpárok, a két- vagy háromkerekű segédmotoros kerékpárok, a két- vagy háromkerekű motorkerékpárok, az oldalkocsis motorkerékpárok, valamint a négykerekű járművek (négykerekű motorkerékpárok), mint például a közúti kvadok, a terepjáró járművek és a mikroautók.
(3)
A 97/836/EK tanácsi határozattal (2) az Unió szerződő felévé vált az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága kerekes gépjárművekre és azokba szerelhető, illetve azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásának (a továbbiakban: a felülvizsgált 1958-as megállapodás).
(4)
A 97/836/EK határozattal az Unió egyben csatlakozott az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 1., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 23., 25., 26., 28., 31., 34., 37., 38., 39., 43., 44., 46., 48., 58., 66., 73., 77., 79., 80., 87., 89., 90., 91., 93., 97., 98., 99., 100. és 102. sz. előírásához is.
(5)
Az Unió csatlakozott továbbá a nagynyomású földgázzal (CNG) üzemelő meghajtórendszerrel felszerelt járművek különleges alkatrészeinek jóváhagyásáról, valamint a nagynyomású földgázzal (CNG) üzemelő meghajtórendszerrel felszerelt járműveknek a jóváhagyott típusú különleges alkatrészek beszerelése tekintetében történő jóváhagyásáról szóló, 110. sz. ENSZ-EGB-előíráshoz is. A 2000/710/EK tanácsi határozattal (3) az Unió ezenkívül csatlakozott a meghajtórendszerükben PB-gázt használó gépjárművek speciális berendezésének jóváhagyásáról szóló, 67. sz. ENSZ-EGB-előíráshoz is.
(6)
A gyártók az L kategóriájú járművek, valamint azok rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyását a 168/2013/EU rendeletnek megfelelően kérelmezik. Az uniós jogszabályok egyes jármű-alkatrészekre vonatkozó előírásai többnyire a megfelelő ENSZ-EGB-előírásokból származnak. Az ENSZ-EGB-előírásokat folyamatosan módosítják a műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében, következésképpen a megfelelő uniós jogszabályokat is rendszeresen aktualizálni kell. A folyamatok megkettőződésének elkerülése érdekében a CARS 21 magas szintű csoport az uniós irányelvek felváltását ajánlotta (4) a megfelelő ENSZ-EGB-előírások uniós jogba való átvétele és kötelező alkalmazása révén.
(7)
Az ENSZ-EGB-előírások uniós jogszabályok révén történő alkalmazásának lehetőségéről, azaz ezen előírások uniós jogba való átvételének az EU-járműtípusjóváhagyás céljára történő lehetővé tételéről, a 168/2013/EU rendelet rendelkezik. A rendelet és az az alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok szerint a kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások alapján megadott típusjóváhagyás EU-típusjóváhagyásnak tekintendő.
(8)
Az ENSZ-EGB-előírások kötelező alkalmazásával nemcsak a műszaki előírások megkettőzése, hanem a tanúsítási és a közigazgatási eljárások megismétlése is elkerülhetővé válik. A közvetlenül a nemzetközileg elfogadott szabványokon alapuló típusjóváhagyás ezenkívül megkönnyíti majd a piacra jutást a harmadik országokban, különösen azokban, amelyek a felülvizsgált 1958. évi megállapodás szerződő felei, azaz fokozza az uniós gazdasági ágazat versenyképességét.
(9)
Indokolt tehát felvenni az ENSZ-EGB 1., 3., 4., 6., 7., 8., 10., 14., 16., 17., 18., 19., 20., 23., 26., 28., 30., 31., 34., 37., 38., 39., 43., 44., 45., 46., 48., 53., 54., 55., 56., 57., 60., 62., 64., 67., 72., 74., 75., 76., 77., 78., 81., 82., 87., 90., 91., 97., 98., 99., 100., 104., 106., 110., 112., 113., 116., 119., 121., 122., 123. és 127. sz. előírását a kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB-előírások listájára, amely e rendelet I. mellékletében található.
(10)
A 168/2013/EU rendelet 22. cikke, valamint II. mellékletének B. része és VIII. melléklete a funkcionális biztonságra vonatkozó követelményeket határoznak meg. A nyergekre és ülésekre, a kormányozhatóságra, a kanyarodási és fordulási tulajdonságokra, a funkcionális biztonság szempontjából lényeges rendszerek, alkatrészek és tartozékok tartósságának vizsgálatára, valamint a jármű szerkezeti integritására vonatkozó követelmények meghatározóak az L kategóriájú járművek funkcionális biztonsága szempontjából, csakúgy mint az elektromos biztonságra vonatkozó előírások, amelyek szintén bekerültek a rendelet szövegébe a műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében. A terepjárásra kialakított, de a szilárd burkolatú közutakon is használt L7e-B kategóriájú járművek egyedi tulajdonságainak figyelembevétele érdekében a jármű legnagyobb sebességének korlátozását jelző táblára és annak elhelyezésére, valamint a borulás hatása elleni védőszerkezetre vonatkozóan is követelmények kerültek bevezetésre.
(11)
A pedálmeghajtásúnak tervezett kerékpárok segédmeghajtása és pedállal való meghajtása arányának 4:1-re való korlátozásával kapcsolatban, amelyet a XIX. melléklet állapít meg, még folynak a tudományos kutatások és értékelések. Amint a forgalomba hozott járművekkel kapcsolatban rendelkezésre állnak a tudományos és statisztikai adatok, a fent említett arány felülvizsgálatra kerülhet e rendelet elkövetkező módosításai során.
(12)
E rendelet ugyanattól az időponttól alkalmazandó, mint a 168/2013/EU rendelet,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
E rendelet a 168/2013/EU rendeletnek megfelelően az L kategóriájú járművek és az azokba szánt rendszerek, alkotóelemek és önálló műszaki egységek jóváhagyása és piacfelügyelete céljából megállapítja a funkcionális biztonsággal összefüggő részletes műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat, valamint megadja a vonatkozó ENSZ-EGB-előírások és azok módosításainak listáját.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 168/2013/EU rendelet fogalommeghatározásait alkalmazni kell. Emellett a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:
1. „hangjelző készülék”: olyan készülék, amely veszélyes közúti forgalmi helyzetben egy jármű jelenlétére vagy manőverezésére figyelmeztető hangjelzést ad ki; a készüléknek egy vagy több hangkibocsátó nyílása van, amelyeket ugyanaz az energiaforrás hoz működésbe, vagy több alkotóelemből áll, amelyek ugyanazon kezelőszerv működtetése révén egyszerre adnak ki hangjelzést és egyszerre működnek;
2. „elektromos hangjelző készülék típusa”: olyan hangjelző készülékek csoportja, amelyek nem térnek el lényegesen egymástól, különösen az alábbi jellemzők tekintetében: védjegy vagy márkanév, működési elv, az energiaellátás típusa (egyenáram, váltakozó áram, sűrített levegő), a ház külső formája, a diafragma/diafragmák alakja és méretei, a hangkibocsátó nyílás(ok) alakja vagy típusa, a hangjelzés névleges frekvenciái, névleges tápfeszültség, valamint a közvetlenül kívülről, sűrített levegővel táplált jelzőkészülékek esetében a névleges működési nyomás;
3. „mechanikus hangjelző készülék típusa”: olyan hangjelző készülékek csoportja, amelyek nem különböznek lényegesen egymástól, különösen az alábbi jellemzők tekintetében: védjegy vagy márkanév, működési elv, a működtetés típusa, a csengő külső formája és méretei, valamint a belső szerkezet;
4. „járműtípus a hangjelzés tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól: a járműbe szerelt hangjelző készülékek száma, a járműbe szerelt hangjelző készülék(ek) típusa(i), a hangjelző készülék(ek) járművön való rögzítésének módja, a hangjelző készülék(ek) járművön való elhelyezése és tájolása, a jármű azon szerkezeti részének merevsége, amelyen a hangjelző készülék(ek)et rögzítették, a felépítmény azon részének formája és anyagai, amelyek befolyásolhatják a hangjelző készülék(ek) által kibocsátott jelzés hangerősségét, és akusztikai zavarást okozhatnak;
5. „felépítmény”: a gépjármű külső szerkezete, amely sárvédőkből, ajtókból, oszlopokból, oldalfalakból, tetőből, padlóból, elülső válaszfalból, hátsó válaszfalból és/vagy egyéb külső elemekből áll;
6. „járműtípus a fékezés tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a legnagyobb tömeg, a tömeg tengelyek közötti eloszlása, a jármű legnagyobb tervezési sebessége, a gumiabroncs és a kerék méretei, valamint a fékrendszer és alkotóelemeinek konstrukciós jellemzői;
7. „járműtípus az elektromos biztonság tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a járműbe szerelt teljes elektromos rendszer elektromosan vezető alkatrészeinek és alkotóelemeinek helye, az elektromos erőátviteli rendszer és a galvanikus kapcsolatban lévő nagyfeszültségű sín beépítése, valamint ez utóbbiak alkotóelemeinek jellege és típusa;
8. „menetkész üzemmód”: a jármű azon üzemmódja, amikor az elektromos gyorsító kezelőszerv helyzetét érzékelő szenzor, illetve egy azzal egyenértékű kezelőszerv működtetésének vagy a fékrendszer kioldásának hatására az elektromos erőátviteli rendszer a járművet mozgatja;
9. „elválasztó”: a feszültség alatt álló részek közvetlen érintésétől bármely irányból védő alkatrész;
10. „vezető csatlakozás”: az újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltése során a külső áramforráshoz kapcsolódó csatlakozók révén létrejövő csatlakoztatás;
11. „újratölthető energiatároló rendszer (REESS)”: az elektromos meghajtás céljára elektromos energiát termelő újratölthető energiatároló rendszer;
12. „újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltésére szolgáló csatlakozórendszer”: a REESS külső áramforrásból való feltöltésére használt elektromos áramkör, amelybe a jármű főcsatlakozója is beletartozik;
13. „közvetlen érintkezés”: személyek feszültség alatt álló alkatrészekkel való érintkezése;
14. „testelőváz”: elektromosan összekötött vezető alkatrészekből álló egység, amelynek a potenciálja vonatkoztatási potenciálként szolgál;
15. „elektromos áramkör”: egymással összekötött, feszültség alatt álló alkatrészek egysége, amelyeket úgy terveztek, hogy azokon a szokásos üzemi feltételek között elektromos áram haladjon át;
16. „elektromosenergia-átalakító rendszer”: az elektromos meghajtás céljára elektromos energiát termelő és szolgáltató rendszer;
17. „elektromos erőátviteli rendszer”: a hajtómotor(oka)t is magában foglaló elektromos áramkör, amely magában foglalhatja a REESS-t, az elektromosenergia-átalakító rendszert, az elektronikus áramátalakítókat, a hozzájuk tartozó kábelköteget és csatlakozókat, valamint a REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszert;
18. „elektronikus áramátalakító”: elektromos energia szabályozását és/vagy átalakítását az elektromos meghajtás céljára lehetővé tevő készülék;
19. „burkolat”: a közvetlen érintéstől bármely irányból védő, a belső egységeket beburkoló alkatrész;
20. „szabadon álló vezető alkatrész”: az IPXXB védelmi fokozatra vonatkozó előírások betartásával megérinthető vezető alkatrész, amely azonban a szigetelés meghibásodása esetén elektromos feszültség alá kerülhet;
21. „külső áramforrás”: a járművön kívül található, váltó- vagy egyenáramú áramforrás;
22. „nagyfeszültségű”: valamely elektromos alkotóelem vagy áramkör besorolása, amennyiben annak üzemi feszültsége 60 V és ≤ 1 500 V feszültségű egyenáram, vagy 30 V és ≤ 1 000 V feszültségű (effektív) váltakozó áram;
23. „nagyfeszültségű sín”: a nagy feszültségen működő REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszert is magában foglaló elektromos áramkör;
24. „közvetett érintés”: személyek érintkezése szabadon álló vezető alkatrésszel;
25. „feszültség alatt álló alkatrész”: vezető alkatrész(ek), amely(ek) rendeltetésszerű használat során elektromos feszültség alá kerül(nek);
26. „csomagtér”: a járműben a csomagok elhelyezésére kialakított tér, amelyet a tető, a motorháztető, a csomagtérfedél vagy a hátsó ajtó, a padló és az oldalfalak, valamint az erőátviteli rendszert a feszültség alatt álló részekkel való közvetlen érintéstől védő elválasztó és burkolat határol, az utastértől pedig az elülső és a hátsó válaszfal választ el;
27. „fedélzeti szigetelésiellenállás-figyelő rendszer”: a nagyfeszültségű sínek és a testelőváz közötti szigetelési ellenállást nyomon követő berendezés;
28. „nyitott típusú hajtóakkumulátor”: vízzel újratöltendő, folyékony elektrolittal töltött akkumulátor, amely a légkörbe juttatott hidrogéngázt fejleszt;
29. „utastér”: a gépjárműben helyet foglalók számára fenntartott tér, amelyet a tető, a padló, az oldalfalak, az ajtók, az ablaküvegek, az elülső és a hátsó válaszfal vagy a hátsó ajtó, valamint az erőátviteli rendszert a feszültség alatt álló részekkel való közvetlen érintéstől védő elválasztók és burkolat határolnak;
30. „védelmi fokozat”: a feszültség alatt álló részek szonda - pl. ízelt ujjutánzat (IPXXB) vagy próbahuzal (IPXXD) - általi érintése során az elválasztó/burkolat által nyújtott védelem;
31. „áramkör-megszakító”: az a berendezés, amely az elektromos áramkör megszakítására szolgál pl. a REESS és az üzemanyagcella-sorok karbantartása vagy ellenőrzése során;
32. „szilárd szigetelő”: a vezetékrendszerek szigetelő bevonata, amely a feszültség alatt álló részeket fedi be és védi a közvetlen érintéstől bármely irányból; továbbá a csatlakozók feszültség alatt álló részeit szigetelő bevonatok, illetve a szigetelésre szolgáló lakkok és festékek;
33. „üzemi feszültség”: a gyártó által minden egyes különálló, egymástól galvanikusan elválasztott áramkörre megadott, az elektromos áramkörben fellépő legnagyobb effektív feszültség, amely nyitott áramkör esetén vagy a szokásos üzemi viszonyok között bármely vezető alkatrészek között felléphet;
34. „járműtípus tartósság tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges szempontok tekintetében nem különböznek egymástól, mint az általános szerkezeti jellemzők, valamint a járművek és alkotóelemeinek gyártásával és összeszerelésével foglalkozó létesítmények és azok minőség-ellenőrzési és -biztosítási eljárásai;
35. „járműtípus az elülső és hátsó védőszerkezetek tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a jármű elején, illetve hátulján található szerkezetek, alkatrészek és alkotóelemek formája és elhelyezkedése;
36. „kiálló rész”: valamely élnek a 26. sz. ENSZ-EGB-előírás (5) 3. mellékletének 2. szakasza szerint meghatározott mérete;
37. „padlóvonal”: a 26. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.4. szakaszának meghatározása szerinti vonal;
38. „jármű szerkezete”: a jármű azon részei, ideértve a felépítményt, az alkotóelemeket, a sárvédőket, a tartó- és kapcsolószerkezeteket, a gumiabroncsokat, a kerekeket, a kerékdobokat és az üvegfelületeket, amelyek legalább 60 Shore (A) keménységű anyagból állnak;
39. „járműtípus az üvegezés, a szélvédőtörlők és -mosók, valamint a jég- és páramentesítő rendszerek tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a szélvédő alakja, mérete, vastagsága és tulajdonságai, illetve beszerelésének módja, a szélvédőtörlő és -mosó rendszer tulajdonságai, valamint a jég- és páramentesítő rendszer tulajdonságai;
40. „szélvédőtörlő rendszer”: a szélvédő külső felületének törlésére szolgáló berendezésből, valamint annak elindításához és megállításához szükséges tartozékokból és kezelőszervekből álló rendszer;
41. „törölt terület”: a szélvédő azon területe(i), amelye(ke)t a szélvédőtörlő lapát(ok) töröl(nek), amikor a törlőrendszer rendes körülmények között üzemel;
42. „szélvédőmosó rendszer”: folyadék tárolására, továbbítására és célzottan a szélvédő külső felületére juttatására szolgáló berendezésekből, valamint a berendezés elindításához és megállításához szükséges tartozékokból és kezelőszervekből álló rendszer;
43. „szélvédőmosó kezelőszerve”: az a berendezés, amellyel a szélvédőmosó rendszert be, illetve ki lehet kapcsolni;
44. „szélvédőmosó-szivattyú”: az a berendezés, amely a folyadékot a szélvédőmosó-tartályból a szélvédő külső felületére juttatja;
45. „fúvóka”: az a berendezés, amely a folyadékot a szélvédőre irányítja;
46. „teljesen feltöltött rendszer”: az a rendszer, amelyet rendesen működtettek egy ideig, és amelyben a folyadék áthaladt a szivattyún, a csöveken, majd távozott a fúvóká(ko)n;
47. „megtisztított terület”: az az előzőleg szennyezett terület, amelyen a teljes száradás után nincsenek vízcseppnyomok vagy visszamaradt szennyeződés;
48. „A látómező”: a 43. sz. ENSZ-EGB-előírás (6) 18. mellékletének 2.2. szakaszában meghatározott A vizsgálati terület;
49. „gépjármű főkapcsolója”: az a berendezés, amellyel a gépjármű fedélzeti elektronikai rendszerét kikapcsolt állapotból (amikor a gépjármű parkol, a vezető pedig nincs jelen) rendes üzemmódba kapcsolják;
50. „járműtípus a kezelőszervek, a visszajelző lámpák és a kijelzők jelölése tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a kezelőszervek, a visszajelző lámpák és a kijelzők száma, elhelyezkedése és szerkezeti jellemzői, a sebességmérő mérőmechanizmusának tűréshatárai, a sebességmérő műszerállandója, a kijelzett sebességértékek tartománya, a teljes áttételi viszonyszám, ideértve a sebességmérő előtti bármely fordulatszám-csökkentő hajtást, valamint a gumiabroncs legkisebb és legnagyobb méretjelölése;
51. „kezelőszerv”: a járműnek minden olyan alkatrésze vagy alkotóeleme, amelyet a vezető közvetlenül tud működtetni, és amellyel a jármű vagy az egyes alkatrészek üzemi állapotát, illetve működését megváltoztatja;
52. „visszajelző lámpa”: olyan optikai jelzés, amely azt jelzi, hogy egy berendezés bekapcsolt állapotban van, valamely működés vagy állapot megfelelő vagy hibás, vagy meghibásodás következett be;
53. „kijelző”: olyan berendezés, amely egy rendszer vagy a rendszer részének rendeltetésszerű működéséről vagy állapotáról, például egy folyadék szintjéről vagy hőmérsékletéről tájékoztat;
54. „sebességmérő”: olyan berendezés, amely jelzi a járművezető számára a jármű pillanatnyi sebességét;
55. „kilométeróra”: a jármű által megtett távolságot jelző berendezés;
56. „jel”: egy kezelőszerv, visszajelző lámpa vagy egy kijelző azonosítására szolgáló ábra;
57. „közös felület”: olyan felület, amelyen több visszajelző lámpa, kijelző, jel vagy egyéb információ megjeleníthető;
58. „járműtípus a fényjelző berendezések beépítése tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a jármű méretei és külső formája, valamint a beépített világító- és fényjelző berendezések száma, elhelyezése és szerkezeti jellemzői;
59. „világítóberendezés”: olyan lámpa vagy fényvisszaverő, amely típusjóváhagyást kapott;
60. „fényjelző berendezés”: jelzések kibocsátására használható világítóberendezés;
61. „egyes (világítóberendezés)”: olyan világítóberendezés vagy egy berendezés valamely olyan része, amelynek egy funkciója, egy világító felülete és egy vagy több fényforrása van; jelenthet két ugyanolyan funkciójú, akár azonos, akár nem azonos független lámpából vagy csoportosított lámpából álló lámparendszert is, amelyeket úgy építettek be, hogy látszólagos felületüknek a vonatkoztatási tengely irányába eső vetülete az említett látszólagos felületek vonatkoztatási tengely irányába eső vetületeit körülvevő legkisebb négyszög területének legalább 60 %-át elfoglalja;
62. „fénykibocsátó felület”: a világítóberendezés fényáteresztő külső felületének teljes egésze vagy része, az alkatrész-típusjóváhagyási dokumentációban megadottak szerint; részben vagy teljesen megegyezhet a világító felülettel, és a világítóberendezés által teljesen körülhatárolt területet is magában foglalhatja;
63. „világító felület”: a világítóberendezésnek az 53. sz. ENSZ-EGB-előírás (7) 2.7. szakasza szerint meghatározott felülete;
64. „független (világítóberendezés)”: külön világító felülettel, külön fényforrással és külön lámpatesttel rendelkező világítóberendezés;
65. „csoportosított (világítóberendezések)”: külön világító felülettel és külön fényforrással, de közös lámpatesttel rendelkező berendezések;
66. „egyesített (világítóberendezések)”: külön világító felülettel, de közös fényforrással és közös lámpatesttel rendelkező berendezések;
67. „összeépített (világítóberendezések)”: külön fényforrással vagy egyetlen, de különböző feltételek mellett (például különböző optikai, mechanikus vagy elektromos paraméterekkel) működő fényforrással, közös vagy részben közös világító felülettel és közös lámpatesttel rendelkező berendezések;
68. „távolsági fényszóró”: a jármű előtt nagy távolságban az úttest megvilágítására szolgáló berendezés (távolsági fény);
69. „tompított fényszóró”: olyan berendezés, amely úgy világítja meg az úttestet a jármű előtt, hogy a szembejövő járművek vezetőit és a közlekedés többi résztvevőjét nem vakítja el, illetve látásukat nem zavarja (tompított fény);
70. „első helyzetjelző lámpa”: elölnézetből a jármű jelenlétét jelző berendezés;
71. „nappali menetjelző lámpa”: olyan, menetirányba néző lámpa, amely arra szolgál, hogy a haladó járművet nappal láthatóbbá tegye;
72. „első ködlámpa (ködfényszóró)”: olyan berendezés, amely az úttest megvilágítását javítja köd, hóesés, sűrű eső vagy porfelhők esetén;
73. „irányjelző lámpa”: olyan berendezés, amely jelzi a közlekedés többi résztvevője számára, hogy a jármű vezetője - jobbra vagy balra fordulva - meg akarja változtatni a jármű haladási irányát;
74. „elakadásjelző lámpa”: a jármű minden irányjelző lámpájának egyidejű működtetésével annak jelzése, hogy a jármű a közlekedés többi résztvevője számára pillanatnyilag veszélyt jelent;
75. „féklámpa”: olyan berendezés, amely jelzi a jármű mögött közlekedők számára, hogy a járművezető működteti az üzemi féket;
76. „hátsó helyzetjelző lámpa”: hátulnézetből a jármű jelenlétét jelző berendezés;
77. „hátsó ködlámpa”: olyan berendezés, amely a járművet köd, hóesés, sűrű eső vagy porfelhők esetén hátulról láthatóbbá teszi;
78. „tolatólámpa”: olyan berendezés, amely arra szolgál, hogy a jármű mögött az úttestet megvilágítsa, és jelezze a többi közlekedőnek, hogy a jármű tolat, illetve tolatáshoz készül;
79. „hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa”: a hátsó rendszámtáblának fenntartott hely megvilágítására használt berendezés, amely több optikai összetevőből is állhat;
80. „fényvisszaverő”: olyan berendezés, amely a jármű jelenlétét a járműtől független fényforrás fényének visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára jelzi; a fényvisszaverő rendszámtáblák és a jármű legnagyobb sebességének korlátozását jelző táblák nem minősülnek annak;
81. „hátsó fényvisszaverő”: hátulnézetből a jármű jelenlétét jelző fényvisszaverő berendezés;
82. „oldalsó fényvisszaverő”: oldalnézetből a jármű jelenlétét jelző fényvisszaverő berendezés;
83. „oldalsó helyzetjelző lámpa”: oldalnézetből a jármű jelenlétét jelző berendezés;
84. „vonatkoztatási tengely”: a lámpának a típus-jóváhagyási dokumentációban megadott azon jellemző tengelye, amely a fénytani méréseknél a szögtartomány meghatározásához és a lámpa járműbe való beépítéséhez vonatkoztatási irányként (H = 0°, V = 0°) használatos;
85. „vonatkoztatási középpont”: a vonatkoztatási tengely és a fénykibocsátó felület metszéspontja, amelyet a világítóberendezés gyártója határoz meg;
86. „geometriai láthatóság”: az azon négyszögletű mezőt meghatározó szögek, amelyből a világítóberendezés fénykibocsátó felülete - a megfelelő (α függőleges, β vízszintes) szögeket a látszólagos felület külső körvonalánál mérve és a lámpát távolról szemlélve - teljes mértékben látható; a mezőn belül a fénykibocsátó felületet részben eltakaró akadály is elfogadható, amennyiben bebizonyítják, hogy a világítóberendezés mint alkatrész típusjóváhagyásához előírt fotometriai értékeknek való megfelelés ennek ellenére fennáll;
87. „a jármű hosszirányú középsíkja”: a jármű szimmetriasíkja, illetve nem szimmetrikus jármű esetében a jármű tengelyeinek közepén áthaladó, függőleges hosszirányú sík;
88. „működés-visszajelző”: olyan fény-, hang- vagy ezekkel egyenértékű egyéb jelzés, amely jelzi, hogy a világítóberendezést bekapcsolták, illetve, hogy az megfelelően működik-e, vagy sem;
89. „bekapcsolás-visszajelző”: olyan visszajelző lámpa, amely a berendezés bekapcsolt állapotát jelzi, de azt nem, hogy a berendezés megfelelően működik-e;
90. „járműtípus a hátsó kilátás tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a jármű méretei és külső formája, valamint a beépített, közvetett látást biztosító eszközök száma, elhelyezése és szerkezeti jellemzőik;
91. „járműtípus a borulás hatása elleni védőszerkezet tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a járművön rögzített azon szerkezet, amelynek fő rendeltetése, hogy csökkentse vagy kizárja annak a veszélyét, hogy a jármű utasai súlyos sérülést szenvedjenek amiatt, hogy a jármű rendeltetésszerű használata közben felborul;
92. „védett tér”: egy Hybrid III típusú, ember formájú vizsgálati berendezés által megjelenített, 50 %-os percentilisbe tartozó felnőtt férfi méretű próbabábu által szokásos ülő helyzetben elfoglalt tér, minden ülőhelyen;
93. „járműtípus a biztonsági övek rögzítései és a biztonsági övek tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a jármű és a biztonsági övek rögzítéseinek alapvető szerkezete és szerkezeti jellemzői, valamint a beépített biztonsági övek száma, elhelyezkedése és konfigurációja;
94. „beállítórendszer”: az a berendezés, amely lehetővé teszi az ülés részeinek beállítását - hosszirányban, függőlegesen és/vagy szögben - az ülésben helyet foglaló személy alakjának megfelelő ülő helyzet kialakítása céljából;
95. „elmozdítórendszer”: előrehajtható háttámlát is magában foglaló beállító- és reteszelőrendszer, amelyet más ülések előtti ülésekre szerelnek fel abból a célból, hogy megkönnyítse az utasok számára a hátsó ülések megközelítését, illetve elhagyását, amennyiben amellett az üléssor mellett nincs ajtó;
96. „nyereg”: olyan ülőhely, amelyen a járművezető vagy az utas lovagló ülésben foglal helyet;
97. „ülés”: olyan ülőhely, amely nem nyereg, és amelynek háttámlája van a járművezető vagy az utas hátának megtámasztására;
98. „háttámla”: az ülőhely R pontján áthaladó függőleges síkban mérve az R pont mögött több mint 450 mm magasságban elhelyezkedő szerkezeti elem, amelynek az ülésen helyet foglaló személy háta teljes egészében nekidőlhet;
99. „50 %-os percentilisbe tartozó felnőtt férfi méretű próbabábu”: meghatározott méretű és tömegű, ember formájú fizikai vizsgálati berendezés vagy virtuális modell, amely egy átlagos férfi testét képviseli;
100. „biztonsági öv aktuális rögzítése”: a jármű- vagy ülésszerkezeten, illetve a jármű bármely más részén található azon pont, amelyhez a biztonsági öv szerelvényét fizikailag rögzítik;
101. „biztonsági öv tényleges rögzítése”: olyan egyértelműen meghatározott pont a járművön, amely kellően merev ahhoz, hogy megváltoztassa az utas által viselt biztonsági öv vezetését és irányát, és amely magában foglalja azt a pontot is, amely a legközelebb helyezkedik el a heveder azon részéhez, amely ténylegesen és közvetlenül érintkezik az utassal;
102. „első ülőhely”: a járműben legelöl elhelyezkedő külön ülőhely, amely üléssor része is lehet;
103. „hátsó ülőhely”: teljes mértékben az első ülőhely vonala mögött elhelyezkedő külön ülőhely, amely üléssor része is lehet;
104. „a törzs referenciavonala”: a járműgyártó által minden egyes ülőhelyre meghatározott és a 17. sz. ENSZ-EGB-előírás (8) 3. melléklete szerint megállapított törzsvonal;
105. „törzs dőlésszöge”: a függőleges és a törzsvonal által bezárt szög;
106. „tervezési helyzet”: az a helyzet, amelybe egy berendezést, pl. az ülést be lehet állítani oly módon, hogy minden releváns beállítás a lehető legjobban megfeleljen egy meghatározott helyzetnek;
107. „ISOFIX”: a gyermekbiztonsági rendszerek járműhöz való erősítésére szolgáló olyan rendszer, amelynek két, a járműhöz erősített merev rögzítése, a gyermekbiztonsági rendszeren két megfelelő merev csatlakoztatása és olyan eszköze van, amellyel a gyermekbiztonsági rendszer elfordulási szögét korlátozza;
108. „járműtípus az ülőhelyek tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint az ülések vagy nyergek formája, helye és száma;
109. „5 %-os percentilisbe tartozó felnőtt nő méretű próbabábu”: meghatározott méretű és tömegű, ember formájú fizikai vizsgálati berendezés vagy virtuális modell, amely egy kistermetű nő testét képviseli;
110. „járműtípus a kormányozhatóság, valamint a kanyarodási és fordulási tulajdonságok tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a kormányberendezés, a hátrameneti berendezés és a differenciálzár, amennyiben vannak ilyen berendezések a járművön;
111. „fordulókör”: az a kör, amelyen belül a jármű összes pontjának, kivéve a visszapillantó tükröket, a talaj síkjára vetített pontja megtalálható, miközben a járművet körben vezetik;
112. „szokatlan rezgés”: a szokásos és állandó rezgéstől nagyban eltérő rezgés, amelyet az amplitúdó egy vagy több nem szándékos hirtelen növekedése jellemez, amelynek következtében nem állandó jelleggel és előre nem látható módon a kormányzási erő is megnövekszik;
113. „járműtípus a gumiabroncsok felszerelése tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a felszerelésre alkalmas gumiabroncsok típusa, legkisebb és legnagyobb méretjelöléseik, a kerékméretek és besajtolási mélységek, a gumiabroncsra vonatkozó megengedett legnagyobb sebesség és a gumiabroncs teherbírása, valamint a kerékdobok jellemzői;
114. „besajtolási mélység”: a kerékagyra való felfekvési síknak és a kerékpánt középvonalának a távolsága;
115. „ideiglenes használatra szánt tartalék kerék”: olyan egység, amely a szokásos körülmények között használt járműre felszerelhető gumiabroncsoktól eltérő gumiabronccsal rendelkezik, melyet korlátozott vezetési feltételek mellett történő, ideiglenes használatra szántak;
116. „legnagyobb névleges terhelés”: az a tömeg, amelyet a gumiabroncs a gumiabroncsgyártó által a gumiabroncs használatára vonatkozó utasításoknak megfelelő használat esetén elbír, terhelhetőségi jelzőszámmal kifejezve;
117. „terhelhetőségi jelzőszám”: a gumiabroncs legnagyobb névleges terheléséhez kapcsolódó szám, a 75. sz. ENSZ-EGB-előírás (9) 2.26. szakaszában, a 30. sz. ENSZ-EGB-előírás (10) 2.28. szakaszában, az 54. sz. ENSZ-EGB-előírás (11) 2.27. szakaszában, valamint a 106. sz. ENSZ-EGB-előírás (12) 2.28. szakaszában megadott fogalommeghatározás szerint;
118. „sebességkategória-jel”: a 75. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.28. szakaszában, a 30. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.29. szakaszában, az 54. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.28. szakaszában, valamint a 106. sz. ENSZ-EGB-előírás 2.29. szakaszában meghatározott jel;
119. „járműtípus a jármű legnagyobb sebességének korlátozását jelző tábla és annak elhelyezése tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a jármű legnagyobb tervezési sebessége, valamint a legnagyobb sebesség korlátozását jelző tábla anyaga, tájolása és szerkezeti jellemzői;
120. „gyakorlatilag sík felület”: szilárd felület, melynek görbületi sugara legalább 5 000 mm;
121. „járműtípus a belső berendezések és az ajtók tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a jármű belső berendezéseinek szerkezeti jellemzői, valamint az ülések és ajtók száma és elhelyezése;
122. „műszerfal szintje”: a függőleges érintők műszerfallal érintkező pontjai által meghatározott vonal, illetve amennyiben a vezető ülőhelye magasabban helyezkedik el, mint a megfelelő érintkezési pont, az a vonal, amely azzal a vízszintes síkkal egy szinten helyezkedik el, amely a járművezető ülőhelyének R pontját is magában foglalja;
123. „érinthető élek”: a vizsgálókészülék felületével érinthető élek, amelyek a jármű bármely részén elhelyezkedhetnek, és többek között, de nem kizárólag a következő szerkezetekből, egységekből vagy alkotóelemekből állhatnak: az utastér padlója, oldalfalak, ajtók, ablakok, tető, tetőoszlopok, tetőbordák, napellenzők, műszerfal, kormányberendezés kezelőszerve, ülések, fejtámlák, biztonsági övek, karok, gombok, fedelek, rekeszek és lámpák;
124. „ajtó”: minden olyan szerkezeti elem vagy anyag, amelyet ki kell nyitni, el kell mozdítani, össze kell csukni, ki kell cipzárazni, félre kell hajtani, illetve bármely más módon működtetni kell, hogy egy személy beszálljon a járműbe, vagy elhagyja a járművet;
125. „ajtó középpontja”: egy, az ajtó súlypontjával egybeeső pont a térben, amely a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkban található;
126. „járműtípus a legnagyobb folyamatos névleges vagy hasznos teljesítmény és/vagy a legnagyobb járműsebesség tervezett korlátozása tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a motor(ok) és/vagy villanymotorok legnagyobb folyamatos teljesítménye, a jármű legnagyobb tervezési sebessége, valamint a jármű által elérhető legnagyobb sebesség és/vagy teljesítmény hatékony korlátozására használt berendezések szerkezeti jellemzői és működési elveik;
127. „járműtípus a szerkezeti integritás tekintetében”: olyan járművek csoportja, amelyek az olyan lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól, mint a mechanikus kapcsolatok - pl. hegesztett vagy menetes csatlakozások -, valamint a járműkeret, -alváz és/vagy -felépítmény szerkezeti jellemzői és mindezek rögzítési módja.
II. FEJEZET
A GYÁRTÓK KÖTELEZETTSÉGEI
3. cikk
A beszereléssel és a funkcionális biztonság igazolásával összefüggő követelmények
(1) A gyártók az L kategóriájú járműveket a funkcionális biztonság szempontjából olyan rendszerekkel, alkotóelemekkel és önálló műszaki egységekkel szerelik fel, amelyeket úgy terveztek, gyártottak és szereltek össze, hogy a rendeltetésszerűen használt és a gyártó utasításainak megfelelően karbantartott jármű teljesíteni tudja a részletes műszaki követelményeket, és megfeleljen a vizsgálati eljárásokon. A 6-22. cikknek megfelelően a gyártók fizikai vizsgálatok végzésével igazolják a jóváhagyó hatóság számára, hogy az Unióban forgalmazott, nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett L kategóriájú járművek teljesítik mind a 168/2013/EU rendelet 18., 20., 22. és 54. cikkében a funkcionális biztonsággal kapcsolatban meghatározott követelményeket, mind az ebben a rendeletben meghatározott részletes műszaki követelményeket, illetve megfelelnek az e rendeletben előírt vizsgálati eljárásokon.
(2) A gyártók igazolják, hogy az Unióban forgalmazott vagy forgalomba helyezett pótalkatrészek és tartozékok jóváhagyása a 168/2013/EU rendelet követelményei szerint történik, melyeket az ebben a rendeletben meghatározott részletes műszaki követelmények és vizsgálati eljárások fejtenek ki. Az ilyen pótalkatrészt vagy tartozékot tartalmazó, jóváhagyott L kategóriájú járműveknek a funkcionális biztonság vizsgálatára vonatkozó ugyanazon követelményeknek és teljesítmény-határértékeknek kell megfelelniük, mint az eredeti alkatrészt vagy tartozékot tartalmazó járműveknek, és legalább a 168/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tartóssági követelményeket teljesíteniük kell.
(3) A gyártók benyújtják a jóváhagyó hatósághoz azon intézkedések leírását, amelyeket az erőátvitelt vezérlő rendszeren, köztük a funkcionális biztonságot ellenőrző számítógépeken végzett szakszerűtlen beavatkozások és azok módosításának megelőzése céljából hoztak.
4. cikk
Az ENSZ-EGB-előírások alkalmazása
(1) Az e rendelet I. mellékletben felsorolt ENSZ-EGB-előírások és módosításaik alkalmazandók a típusjóváhagyásra.
(2) Az ENSZ-EGB-előírásokban szereplő, az L1, az L2, az L3, az L4, az L5, az L6, illetve az L7 jármű-kategóriákra való hivatkozásokat az e rendelet szerinti L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e, illetve L7e jármű-kategóriákra való hivatkozásként kell értelmezni, ideértve az alkategóriákat is.
(3) Az olyan járműveknek, amelyeknek a legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 25 km/h, meg kell felelniük az olyan járművekre vonatkozó ENSZ-EGB-előírások minden idevágó követelményének, amelyeknek a legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 25 km/h-t.
5. cikk
A funkcionális biztonsággal kapcsolatos követelményekre és a vizsgálati eljárásokra vonatkozó műszaki előírások
(1) A funkcionális biztonsággal kapcsolatos teljesítmény vizsgálatára szolgáló eljárásokat az ebben a rendeletben meghatározott vizsgálati követelmények szerint kell elvégezni.
(2) A vizsgálati eljárásokat a jóváhagyó hatóság vagy - a hatóság engedélyével - a műszaki szolgálat végzi el, illetve képviselője jelen van azokon.
(3) A mérési módszerekről és a vizsgálati eredményekről jelentést kell tenni a jóváhagyó hatóságnak, olyan vizsgálati jegyzőkönyv formájában, amelyet a 168/2013/EU rendelet 72. cikkének g) pontja előír.
6. cikk
A hangjelző készülékekre vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B1) említett hangjelző készülékekre vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet II. mellékletének megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
7. cikk
A fékezésre - ideértve a blokkolásgátló és a kombinált fékrendszereket is, ha vannak - vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B2) és VIII. mellékletében említett fékezésre - ideértve a blokkolásgátló és a kombinált fékrendszereket is, ha vannak - vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
8. cikk
Az elektromos biztonságra vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B3) említett elektromos biztonságra vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet IV. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
9. cikk
A gyártónak a funkcionális biztonsági rendszerek, alkatrészek és tartozékok tartóssági vizsgálatára vonatkozó bejelentésére vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B4) említett, a gyártónak a funkcionális biztonsági rendszerek, alkatrészek és tartozékok tartóssági vizsgálatára vonatkozó bejelentésének meg kell felelnie az e rendelet V. mellékletében meghatározott követelményeknek.
10. cikk
Az elülső és hátsó védőszerkezetekre vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B5) említett, elülső és hátsó védőszerkezetekre vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet VI. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
11. cikk
Az üvegezésre, a szélvédőtörlőkre és -mosókra, valamint jég- és páramentesítő berendezésekre vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B6) említett üvegezésre, szélvédőtörlőkre és -mosókra, valamint jég- és páramentesítő berendezésekre vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet VII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
12. cikk
A vezető által kezelendő kezelőszervekre - ideértve a visszajelző lámpák és kijelzők jelölését is - vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B7) említett, a vezető által kezelendő kezelőszervekre - ideértve a visszajelző lámpák és kijelzők jelölését is - vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
13. cikk
A világító- és fényjelző berendezések beszerelésére - ideértve a világítás automatikus bekapcsolását is - vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B8) és VIII. mellékletében említett, a világító- és fényjelző berendezések beszerelésére - ideértve a világítás automatikus bekapcsolását is - vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet IX. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
14. cikk
A hátsó kilátásra vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B9) említett hátsó kilátásra vonatkozó követelményekkel kapcsolatos vizsgálati eljárásokat, illetve méréseket az e rendelet X. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
15. cikk
A borulás hatása elleni védőszerkezetre (ROPS) vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B10) említett gurulásgátló szerkezetre (helyesen: borulás hatása elleni védőszerkezet) (ROPS) vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XI. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
16. cikk
A biztonsági övek rögzítéseire és a biztonsági övekre vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B11) említett, a biztonsági övek rögzítéseire és a biztonsági övekre vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
17. cikk
Az ülőhelyekre (nyergek és ülések) vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B12) említett ülőhelyekre (nyergek és ülések) vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XIII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
18. cikk
A kormányozhatóságra, a kanyarodási tulajdonságokra és a fordulási tulajdonságokra vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B13) említett kormányozhatóságra, kanyarodási tulajdonságokra és fordulási tulajdonságokra vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XIV. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
19. cikk
A gumiabroncsok felszerelésére vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B14) említett, a gumiabroncsok felszerelésére vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XV. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
20. cikk
A jármű legnagyobb sebességének korlátozását jelző táblára és annak járművön való elhelyezésére vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B15) említett, a jármű legnagyobb sebességének korlátozását jelző táblára és annak az L kategóriájú járműveken való elhelyezésére vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XVI. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
21. cikk
Az utasvédelemre - ideértve a belső berendezéseket, a fejtámlákat és a járműajtókat is - vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B16) említett utasvédelemre - ideértve a belső berendezéseket, a fejtámlákat és a járműajtókat is - vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XVII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
22. cikk
A legnagyobb folyamatos névleges és/vagy hasznos teljesítmény és/vagy a legnagyobb járműsebesség tervezett korlátozására vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B17) említett, az L kategóriájú járművek legnagyobb folyamatos névleges és/vagy hasznos teljesítményének és/vagy járműsebességének tervezett korlátozására vonatkozó vizsgálati eljárásokat, illetve teljesítménykövetelményeket az e rendelet XVIII. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell elvégezni, illetve ellenőrizni.
23. cikk
A jármű szerkezeti integritására vonatkozó követelmények
A 168/2013/EU rendelet II. mellékletében (B18) és VIII. mellékletében említett, a jármű szerkezeti integritására vonatkozó követelményeket az e rendelet XIX. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően kell teljesíteni.
III. FEJEZET
A TAGÁLLAMOK KÖTELEZETTSÉGEI
24. cikk
A járművek, rendszerek, alkotóelemek és önálló műszaki egységek típusjóváhagyása
A 168/2013/EU rendelet 22. cikkének megfelelően és az annak IV. mellékletében meghatározott időpontoktól a nemzeti hatóságok a 168/2013/EU rendelet 43. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik többé érvényesnek azon új járművek megfelelőségi nyilatkozatait, amelyek nem felelnek meg a 168/2013/EU rendeletben, valamint e rendeletben foglalt rendelkezéseknek, és a funkcionális biztonsággal kapcsolatos okokból megtiltják az ilyen járművek forgalmazását, nyilvántartásba vételét, illetve forgalomba helyezését.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. október 24-én.