РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. április 3.)
a közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírások azonosításáról
(az értesítés a C(2014) 2120. számú dokumentummal történt)
(2014/188/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) első bekezdésére,
az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A szabványosítás fontos szerepet tölt be az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott „Európa 2020” stratégia (2) támogatásában. Az „Európa 2020” stratégia számos kiemelt kezdeményezése hangsúlyozza az önkéntes szabványosítás fontosságát a termék- vagy szolgáltatáspiacokon a más termékekkel vagy rendszerekkel való összeegyeztethetőség és közös működtethetőség, a technológiafejlesztés előmozdítása és az innováció támogatása érdekében.
(2)
A digitális társadalomban a szabványjellegű dokumentumok az eszközök, az alkalmazások, az adattárak, a szolgáltatások és a hálózatok interoperabilitásának biztosítása tekintetében elengedhetetlenné váltak. „Az európai szabványok stratégiai jövőképe: az európai gazdaság fenntartható növekedésének elősegítése és gyorsítása 2020-ig” című bizottsági közlemény (3) felismeri az IKT-szabványosításnak azt a sajátosságát, hogy az IKT-megoldásokat, alkalmazásokat és szolgáltatásokat gyakran olyan globális IKT-fórumok és -konzorciumok fejlesztik, illetve biztosítják, amelyek vezető IKT-szabványosítási szervezetté váltak.
(3)
Az 1025/2012/EU rendelet az európai szabványosítási keretrendszer korszerűsítésére és javítására törekszik. Olyan rendszert alakít ki, ahol a Bizottság dönthet a legrelevánsabb és legszélesebb körben elfogadott műszaki előírások kiválasztásáról, amelyeket olyan szervezetek fogadtak el, amelyek nem európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványügyi szervezetek. A hardver, szoftver vagy információs technológiai szolgáltatások közbeszerzése során az IKT műszaki előírások teljes körének kihasználása lehetővé teszi az interoperabilitást és a technológiai bezáródás elkerülését a közigazgatásban, valamint ösztönzi a versenyt az interoperábilis IKT-megoldások szolgáltatásainak piacán.
(4)
A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásoknak meg kell felelniük az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. Az említett követelményeknek való megfelelés garantálja a hatóságok számára, hogy az IKT műszaki előírások kidolgozása során érvényesültek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által a szabványosítás területén elismert elvek, azaz a nyitottság, a tisztességes verseny, az objektivitás és a hátrányos megkülönböztetés tilalma.
(5)
A műszaki előírások kiválasztására vonatkozó határozat elfogadására a Bizottság 2011/C 349/04 (4) határozatával létrehozott, az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folyatott konzultációt, illetve ágazati szakértőkkel való egyéb konzultációkat követően kerülhet sor.
(6)
2013. október 17-én az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform első körben értékelte a következő hat IKT műszaki előírást: az internetprotokoll 6-os verziója (IPv6), a könnyű címtárelérési protokoll 3-as verziója (LDAPv3), a tartománynévrendszer biztonsági kiterjesztése (DNSSEC), a DKIM (DomainKeys Identified Mail) -aláírások, az ECMAScript-402 nemzetköziesítési specifikáció (ECMA-402) valamint az XML (bővíthető jelölőnyelv) 1.0-ás verziója (W3C XML). A platform kedvező véleményt nyilvánított a fenti előírások kiválasztásával kapcsolatban. A hat műszaki előírást ezt követően széles körű nyilvános konzultációra bocsátották, amely megerősítette a platform véleményét.
(7)
Az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kiadott „IPv6”-előírás az eszközök és szolgáltatások széles körére alkalmazható műszaki előíráscsomagot tartalmaz különböző RFC (Requests for Comments) -dokumentumok formájában. A közbeszerzést kiíróknak a kontextustól és az alkalmazástól függően kell kiválasztaniuk az egyes termékekhez vagy szolgáltatásokhoz szükséges RFC-ket, az interoperabilitás akadályozása nélkül. Az „IPv6” nagymértékben megnöveli a lehetséges IP-címek számát, ezáltal lehetővé téve az egyre növekvő számú operációs rendszer, webszerver, keresőmotor és multimédiás oldal sikeres együttműködését. Az „IPv6” fejlett technológiai megoldás, amely hozzájárul az internet folyamatos növekedéséhez, és lehetővé teszi az olyan új internetes koncepciók létrejöttét, mint a „dolgok internete”.
(8)
Az „LDAPv3” egy, az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kiadott, osztott címtárszolgáltatásokhoz való hozzáférésre szolgáló internetprotokoll, amely X.500-as adat- és szolgáltatásmodelleken alapul. Az IETF „Requests For Comments” (RFC) dokumentumsorozatban meghatározott és az RFC 4510-4519. számú dokumentumokban részletezett „LDAPv3” az LDAP szerverek replikációjával képes nagy elérhetőséget biztosítani. A legtöbb piaci szempontból releváns, címtárszolgáltatással kapcsolatos termék támogatja az „LDAPv3”-t. E technológia stabilitása révén növelheti az interoperabilitást, és az IKT-rendszerek közös szabványává válhat a hitelesítés, az engedélyezés, a felhasználói nyilvántartások és a címtárak tekintetében jobb elérhetőséget és folyamatosságot biztosítva különösen a közigazgatás által nyújtott közszolgáltatások terén.
(9)
Az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kibocsátott „DNSSEC”- a tartománynévrendszer (DNS) biztonsági kiterjesztését jelenti, amely magában a DNS-ben található adatok eredetét hitelesíti és integritásának védelmét biztosítja. A „DNSSEC”-azonosítás a DNS biztonsági kiterjesztésének alapját képező dokumentumokat foglalja magában, amelyek a „DNSSEC”-előírások közbeszerzésének támogatásához szükségesek. A „DNSSEC” révén a DNS alkalmasabbá válik a domainnevekhez kapcsolódó biztonsági szolgáltatási paraméterek cseréjére. Ez növeli a DNS (mint alapvető internetes szolgáltatás) egészébe vetett bizalmat, ezáltal lehetővé teszi az alkalmazásokhoz kapcsolódó tanúsítványok tárolásának, kiosztásának és ellenőrzésének infrastruktúrájaként való használatát.
(10)
A „DKIM” az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kidolgozott IKT műszaki előírás, amely segítségével egy aláíró domaint birtokló személy, funkció vagy szervezet felelősséget vállalhat a küldött üzenetéért a domainnek az üzenethez való társítása által. A DKIM az üzenet aláírója személyazonosságának kérdését elválasztja az üzenet felételezett szerzőjétől. Az üzenet hitelességének ellenőrzése a titkosított aláírással, valamint a megfelelő publikus kulcsnak az aláíró tartományából való közvetlen lekérdezésével történik. A „DKIM” számos ágazatban, például a pénzügyi és bankszektorban, az e-mail szolgáltatóknál, a közösségi oldalakon, illetve az elektronikus kereskedelemben használatos. A közigazgatásban a „DKIM” megteremthetné az alapszintű bizalmat a kommunikáció eredetét illetően, ezáltal javíthatná a küldő és a fogadó szervezetek interoperabilitását.
(11)
Az Ecma International által kifejleszett „ECMA-402” egy általános többcélú programozási nyelv, amelynek számos specifikációja létezik, alkalmazkodva a különböző nyelvek és országok kulturális konvencióihoz. Az ECMAScript a webes alkalmazások fejlesztésében széles körben használt programozási nyelv, Európában is. Alkalmazása kiterjed a kliensoldali webes alkalmazásokra, mint a webböngészők, a szerveroldali alkalmazásokra, mint az elektronikus banki szolgáltatások, levelezőszerverek vagy akár a számítógépes játékok, és a világháló fejlesztésének is fontos programozási nyelve. Az ECMA-402 nemzetköziesítési szolgáltatásai a többnyelvű európai környezetben az ECMAScript különösen fontos továbbfejlesztését jelentik. Az ECMAScript előírások és szabványok hatékonyan hozzájárulnak a jobb interoperabilitáshoz, és nagyon gyakran szerepelnek az interoperabilitási szabványok és közbeszerzési előírások nemzeti jegyzékeiben.
(12)
A Nemzetközi Webkonzorcium (W3C) által kiadott „W3C XML” egymáshoz kapcsolódó adatstrukturálási specifikációk csomagja, amely elősegíti az információk és számítási erőforrások széles körben méretezhető megosztását. Az XML 1.0 verziója jelenleg az egyik legelterjedtebb formátum a strukturált információk megosztására, és sok más adatformátum-specifikáció épül az XML kiterjesztésére. Alkalmazása mind a személyek, mind a számítógépek között megvalósuló információátvitelre az internethasználat kiiktathatatlan elemévé tette. Az ajánlatkérőknek ki kell választaniuk azokat az előírásokat, amelyek megfelelnek azoknak a követelményeknek, amelyek tekintetében közbeszerezést írtak ki. Az XML-nek az adattárak és hálózatok terén világszerte jellemző széles körű elterjedtsége biztosítja, hogy az IKT-alkalmazások, -szolgáltatások és -termékek közötti interoperabilitás egyik legfontosabb globális formátuma legyen az elkövetkezendő évtizedekben,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásokat a melléklet ismerteti.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.