ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 532/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 223/2014 на Европейския парламент и на Съвета относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 223/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (1), и по-специално член 32, параграфи 8 и 9, член 34, параграфи 7 и 8 и член 55, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 223/2014 се дава възможност на Комисията да приема делегирани актове за допълване на несъществени елементи в него по отношение на Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (ФЕПЛ).
(2)
По силата на Регламент (ЕС) № 223/2014 от управляващия орган се изисква да създаде система за записване и съхраняване в електронна форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверката и одита, включително - по отношение на оперативните програми за социално приобщаване на най-нуждаещите се лица (ОП II) - на данни за отделните участници. Поради това е необходимо да се състави списък на данните, които трябва да се записват и съхраняват в тази система.
(3)
Някои данни са от значение за определени типове операции или само за един от видове оперативни програми; поради това следва да се уточни приложимостта на изискванията относно данните. С Регламент (ЕС) № 223/2014 се определят специфични изисквания за записване и съхранение на данни за отделните участници в операциите, подпомагани от ОП II, които е необходимо да бъдат взети предвид.
(4)
При съставянето на списъка на данните следва да се вземат предвид изискванията за докладване, установени по силата на Регламент (ЕС) № 223/2014, за да се гарантира, че данните, необходими за финансовото управление и мониторинга, включително данните, необходими за изготвянето на заявления за плащане, финансови отчети и доклади за изпълнението, са налични за всяка операция във форма, която позволява лесно обобщаване и равняване. При съставянето на списъка следва да се вземе предвид, че за ефективното финансово управление на операциите и за изпълнението на изискването за публикуване на основна информация относно операциите са необходими някои основни съхранявани в електронна форма данни за операциите. За ефективното планиране и извършване на проверките и одитната дейност са необходими и някои други данни.
(5)
Списъкът на данните, които трябва да се записват и съхраняват, не трябва да предпоставя техническите характеристики или структурата на компютризираните системи, създадени от управляващите органи, и не предопределя формата на записваните и съхраняваните данни, освен ако това изрично не е посочено в настоящия регламент. Той също така не трябва да предпоставя средствата, чрез които данните се въвеждат или генерират в рамките на системата; в някои случаи по отношение на данните, включени в списъка, може да се окаже необходимо въвеждането на няколко стойности. При все това е необходимо да се установят определени правила относно естеството на тези данни, за да се гарантира, че управляващият орган може да изпълнява отговорностите си във връзка с мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита, включително когато това изисква обработването на данни за отделните участници.
(6)
За да се осигури възможността за проверяване и одитиране на разходите, извършвани по оперативните програми, е необходимо да се определят критериите, на които следва да отговаря одитната следа, за да бъде счетена за подходяща.
(7)
Във връзка с одитната дейност по реда на Регламент (ЕС) № 223/2014 е необходимо да се предвиди, че Комисията и държавите членки следва да предотвратяват разкриването или получаването на достъп до лични данни без разрешение, и да се определи за какви цели Комисията и държавите членки имат право да обработват такива данни.
(8)
Одитният орган отговаря за одитите на операциите. За да се гарантира, че обхватът и ефективността на тези одити са подходящи, както и че те се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(9)
Необходимо е подробно да се определят основните правила за формирането на извадки от операциите за одитиране, които одитният орган следва да съблюдава при установяването или одобряването на метода за формиране на извадките, включително определянето на статистическата единица, някои технически критерии, които трябва да се използват за извадката, и - при нужда - факторите, които трябва да бъдат взети под внимание при формиране на допълнителни извадки.
(10)
Одитният орган следва да изготви одитно становище, обхващащо отчетите по Регламент (ЕС) № 223/2014. За да се гарантира, че обхватът и съдържанието на одитите на отчети са подходящи, както и че те се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(11)
За да се гарантират правната сигурност и еднаквото третиране на всички държави членки при налагането на финансови корекции в съответствие с принципа на пропорционалността, е необходимо да се определят критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за налагане на екстраполирани финансови корекции или финансови корекции с единни ставки.
(12)
За да се създадат условия за своевременното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, той следва да влезе в сила на следващия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват следните разпоредби за допълнение на Регламент (ЕС) № 223/2014:
а)
правилата за определяне на данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващия орган;
б)
подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите;
в)
обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методиката за формиране на извадката от операции;
г)
подробните правила за използването на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията;
д)
подробните правила относно критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
ГЛАВА II
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА СИСТЕМИТЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 2
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
(член 32, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма за всяка операция в рамките на системата за мониторинг, установена по член 32, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 223/2014, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
2. За всяка операция се записват и съхраняват съответните данни, включително - за операции, подпомагани от ОП II - данни за отделните участници, с разпределение по пол, когато това е приложимо, за да се осигури възможност за обобщаване, когато това е необходимо за целите на мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита. Тези данни също така трябва да позволяват обобщаването им чрез натрупване за целия програмен период.
Член 3
Подробни минимални изисквания за одитната следа
(член 32, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват, са следните:
а)
одитната следа следва да дава възможност да се провери прилагането на критериите за подбор, установени в оперативната програма (ОП I) за храни и/или основно материално подпомагане или от мониторинговия комитет за OП II;
б)
по отношение на безвъзмездните средства по член 25, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 223/2014 одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни от счетоводните регистри и разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
в)
по отношение на безвъзмездните средства по член 25, параграф 1, букви б) и в) одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни относно крайните продукти или резултатите и с разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите, в т.ч. в съответните случаи - документи относно метода за определяне на стандартните таблици на единичните разходи и еднократните суми, по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
г)
по отношение на разходите, определени по реда на член 25, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 223/2014, чрез одитната следа се показва и обосновава методът на изчисление (в съответните случаи) и базата, въз основа на която са били определени единните ставки и допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други избрани категории, за които се прилага единната ставка;
д)
във връзка с разходи, определени по реда на член 26, параграф 2, букви б), в) и д) и на член 26, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 223/2014, одитната следа осигурява възможност за обосноваване на допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други категории разходи, за които се прилага единната ставка;
е)
одитната следа осигурява възможност за проверка на плащането на публичните средства към бенефициера;
ж)
за всяка операция според случая одитната следа включва техническата спецификация и плана за финансиране, документите, свързани с одобряването на отпускането на безвъзмездните средства, документите, свързани с процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и отчетите на бенефициера и докладите относно извършените проверки и одити;
з)
одитната следа включва информация за проверките и одитите на управлението, извършени във връзка с операцията;
и)
одитната следа осигурява възможност за равняването на данните за показателите за крайните продукти по операцията с отчетените данни и резултати и, при възможност, с целите по програмата.
За разходите по букви в) и г) одитната следа осигурява възможност да се провери съответствието на използвания от управляващия орган метод на изчисление с член 25, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 223/2014.
2. Управляващият орган гарантира, че се води регистър, в който се вписват идентификационните данни и адресите на организациите, съхраняващи всички разходооправдателни документи, необходими за осигуряването на одитна следа, отговаряща на всички минимални изисквания по параграф 1.
Член 4
Използване на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията
(член 34, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Комисията взема всички необходими мерки, за да предотврати разкриването или получаването на достъп без разрешение до лични данни, събирани от нея по време на одитите.
2. Комисията използва данните, които събира по време на одитите си, единствено с цел изпълнение на своите задължения по член 36 от Регламент (ЕС) № 223/2014. Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите имат достъп до събираните данни.
3. Събираните данни не се изпращат на други лица освен на лица в държавите членки или в рамките на институциите на Съюза, чиито задължения изискват те да имат достъп до тях в съответствие с приложимите разпоредби без изричното съгласие на държавата членка, която предоставя данните.
Член 5
Одити на операции
(член 34, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Одити на операциите се извършват за всяка счетоводна година въз основа на извадка от операциите, която се формира по метод, установен или одобрен от одитния орган в съответствие с член 6 от настоящия регламент.
2. Одитите на операциите се извършват въз основа на разходооправдателните документи, съставляващи одитната следа, и чрез тях се проверяват законосъобразността и редовността на декларираните пред Комисията разходи, включително следните аспекти:
а)
дали операцията е била избрана съгласно критериите за подбор за оперативната програма, дали не е била физически приключена или изцяло изпълнена, преди бенефициерът да представи заявлението за финансиране по оперативната програма, дали е била изпълнена в съответствие с решението за одобрение и дали са изпълнени приложимите към момента на одита условия по отношение на функционалността, предназначението и преследваните цели;
б)
дали разходите, декларирани пред Комисията, съответстват на счетоводните регистри и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 3 от настоящия регламент;
в)
за декларираните пред Комисията разходи, определени по реда на член 25, параграф 1, букви б) и в) - дали са били постигнати крайните продукти и резултатите, на които се основават плащанията за бенефициера, дали данните за участниците - според случая - или данните от другите регистри, свързани с крайните продукти и резултатите, съответстват на информацията, представена на Комисията, и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 3 от настоящия регламент.
Чрез одитите се проверява също така дали публичните средства са били платени на бенефициера в съответствие с член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 223/2014.
3. Одитите на операциите включват, когато това е приложимо, проверка на място на физическото изпълнение на операцията.
4. Чрез одитите на операциите се проверяват точността и пълнотата на съответните разходи, регистрирани от сертифициращия орган в неговата счетоводна система, и равнението на одитната следа на всички равнища.
5. Когато е видно, че установените проблеми са от системен характер и следователно създават риск за други операции по оперативната програма, одитният орган взема мерки за извършването на допълнителен преглед, включително на допълнителни одити при необходимост, за да установи мащаба на тези проблеми, и отправя препоръки за необходимите коригиращи действия.
6. Само разходите, попадащи в обхвата на извършен по реда на параграф 1 одит, се включват в общия размер на одитираните разходи при докладването пред Комисията за годишното покритие. За тези цели се използва образецът за контролния доклад, изготвен по силата на член 34, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 223/2014.
Член 6
Методика за формиране на извадката от операции
(член 34, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Одитният орган установява метода за формиране на извадката (т.е. метода за подбор на единиците в извадката) в съответствие с посочените в настоящия член изисквания, като взема под внимание международно приетите одитни стандарти - одитните стандарти на Международната организация на върховните одитни институции (INTOSAI), Международната федерация на счетоводителите (IFAC) или Института на вътрешните одитори (IIA).
2. Като допълнение към разясненията, включени в стратегията за одитите, одитният орган води регистър на документацията и извършените професионални преценки, използвани за установяване на методите за формиране на извадките, които обхващат етапите на планиране, подбор, проверка и оценяване, за да се докаже, че установеният метод е подходящ.
3. Извадката трябва да бъде представителна за съвкупността, от която е формирана, за да се осигури възможност за одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 34, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 223/2014. Съвкупността се състои от разходите по дадена оперативна програма, които са включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията по реда на член 41 от Регламент (ЕС) № 223/2014 за дадена счетоводна година. Извадката може да бъде формирана през счетоводната година или след изтичането ѝ.
4. За прилагането на член 34, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 223/2014 даден метод на формиране на извадка е статистически, когато с него се осигурява следното:
i)
случаен подбор на единиците в извадката;
ii)
използване на теорията на вероятностите за оценяване на резултатите от извадката, в т.ч. измерване и контрол на риска от грешка на представителността, както и на планираната и постигнатата точност.
5. Методът за формиране на извадката гарантира случайния подбор на всяка единица от съвкупността чрез използването на случайни числа, генерирани за всяка единица от съвкупността, за да се подберат единиците в извадката, или чрез систематичен подбор, като се използва отправна точка, избрана на случаен принцип, и след това се прилага подборна крачка за избирането на останалите единици.
6. Статистическата единица се определя от одитния орган въз основа на професионална преценка. Статистическата единица може да бъде операция, проект в рамките на дадена операция или искане за плащане от бенефициер. Информацията относно определената статистическа единица и професионалната преценка, използвана за тази цел, се включва в контролния доклад.
7. Когато свързаните с дадена статистическа единица общи разходи за счетоводната година са отрицателна величина, те се изключват от съвкупността по горния параграф 3 и се одитират отделно. Одитният орган може да формира извадка и от тази отделна съвкупност.
8. Когато се прилагат условията за пропорционалния контрол по член 58, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 223/2014, одитният орган може да изключи единиците по посочения член от съвкупността, от която се формира извадка. Ако съответната операция вече е била избрана в извадката, одитният орган я заменя чрез подходящ случаен подбор.
9. Одитират се всички декларирани пред Комисията разходи в извадката.
Когато избраните статистически единици са свързани с голям брой искания за плащане или фактури, одитният орган може да ги одитира чрез подизвадки, като подбира свързаните с тях искания за плащане или фактури, използвайки същите параметри за формирането на извадка, използвани за подбора на статистическите единици в основната извадка.
В този случай подходящите обеми на извадките се изчисляват в рамките на всяка статистическа единица, която трябва да бъде одитирана, и във всички случаи за всяка статистическа единица обемът е най-малко 30 искания за плащане или фактури.
10. Одитният орган може да приложи райониране, като раздели генералната съвкупност на подсъвкупности - райони, всеки от които представлява група от статистически единици, които притежават сходни характеристики, по-специално по отношение на риска или очаквания процент на грешките или когато генералната съвкупност включва операции, които са съставени от финансовите средства от дадена оперативна програма за единици с висока стойност.
11. Одитният орган оценява надеждността на системата като висока, средна или ниска, като взема под внимание резултатите от одитите на системите, за да определи техническите параметри за формирането на извадките, така че комбинираното ниво на увереност при одитите на системите и одитите на операциите да е високо. За система, оценена като система с висока надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 60 %. За система, оценена като система с ниска надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 90 %. Максималният праг на същественост трябва да бъде 2 % от разходите по параграф 3.
12. Когато бъдат открити нередности или риск от нередности, одитният орган решава въз основа на професионална преценка дали е необходимо да одитира чрез допълнителна извадка още операции или части от операции, които не са били одитирани чрез случайната извадка, за да се отчетат установените специфични рискови фактори.
13. Одитният орган анализира резултатите от одитите на допълнителната извадка отделно, изготвя заключения въз основа на тези резултати и ги съобщава на Комисията чрез годишния контролен доклад. Откритите в допълнителната извадка нередности не се включват в изчисляването на прогнозираната стохастична грешка на случайната извадка.
14. Въз основа на резултатите от одитите на операциите за целите на одитното становище и контролния доклад по член 34, параграф 5, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 223/2014, одитният орган изчислява общия процент на грешките, който е сборът от прогнозираните стохастични грешки и в съответните случаи системните грешки и некоригираните необичайни грешки, разделен на обема на съвкупността.
Член 7
Одити на отчетите
(член 34, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Одитите на отчетите по член 49, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 223/2014 се извършват от одитния орган за всяка счетоводна година.
2. Чрез одита на отчетите се осигурява достатъчна увереност относно пълнотата, точността и верността на сумите, декларирани в отчетите.
3. За целите на параграфи 1 и 2 одитният орган по-специално взема под внимание резултатите от одитите на системите, извършени по отношение на сертифициращия орган, и от одитите на операциите.
4. Одитът на системата включва проверка на надеждността на счетоводната система на сертифициращия орган и проверка чрез извадка на точността на разходите по отношение на отменените и възстановените суми, регистрирани в счетоводната система на сертифициращия орган.
5. За целите на одитното становище, за да направи заключение, че отчетите дават вярна и честна представа, по време на извършваната от него одитна дейност одитният орган проверява дали всички данни, изисквани по член 49 от Регламент (ЕС) № 223/2014, са правилно включени в отчетите и съответстват на счетоводните регистри, водени от всички съответни органи или организации или бенефициери. По-конкретно, одитният орган проверява следното въз основа на отчетите, които трябва да му бъдат представени от сертифициращия орган:
а)
дали общият размер на декларираните допустими публични разходи по член 49, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 223/2014, се равнява с разходите и съответните публични средства, включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията за съответната счетоводна година, и - в случай на разлики - дали в отчетите са включени подходящи разяснения за разликите;
б)
дали отменените и възстановените през счетоводната година суми, сумите, които трябва да бъдат възстановени към края на счетоводната година, и неподлежащите на възстановяване суми, представени в отчетите, съответстват на сумите, регистрирани в счетоводните системи на сертифициращия орган, и се основават на решения от страна на отговорния управляващ орган или сертифициращ орган;
в)
дали определени разходи са били изключени от отчетите в съответните случаи по силата на член 49, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 223/2014 и дали всички изискани корекции са отразени в отчетите за съответната счетоводна година.
Проверките по букви б) и в) могат да се извършват чрез извадка.
ГЛАВА III
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ФИНАНСОВОТО УПРАВЛЕНИЕ И ФИНАНСОВИТЕ КОРЕКЦИИ
Член 8
Критерии за определяне на сериозните недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол
(член 55, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Комисията извършва оценка на функционирането на системите за управление и контрол въз основа на всички налични резултати от одитите на системите, в т.ч. изпитванията на контролните функции, и от одитите на операциите.
Оценката обхваща условията за вътрешен контрол по програмата, дейностите по управление и контрол на управляващия и сертифициращия орган, мониторинга от страна на управляващия и сертифициращия орган и дейностите по контрол на одитния орган и се основава на проверка за спазването на ключовите изисквания, изложени в таблица 1 от приложение II.
Изпълнението на тези ключови изисквания се оценява въз основа на категориите по таблица 2 от приложение II.
2. Основните видове сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол са случаите, в които се преценява, че някое от ключовите изисквания по таблица 1, точки 2, 4, 5, 13, 15, 16 и 18 от приложение II или две или повече други ключови изисквания от таблица 1 от приложение II попадат в категория 3 или 4 от таблица 2 от приложение II.
Член 9
Критерии за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции и критерии за определяне на размера на финансовата корекция
(член 55, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи един или повече сериозни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол.
Независимо от първата алинея екстраполирани финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи системни нередности в представителна извадка от операции, като по този начин се осигурява възможност за по-точно количествено измерване на риска за бюджета на Съюза. В такъв случаи резултатите от проучването на представителната извадка се екстраполират върху останалата част от съвкупността, от която е била формирана извадката, с цел определяне на финансовата корекция.
2. Размерът на корекцията с единна ставка се определя чрез отчитане на следните елементи:
а)
относителното значение на сериозния недостатък или сериозните недостатъци в рамките на системата за управление и контрол като цяло;
б)
честотата и обхвата на сериозния недостатък или сериозните недостатъци;
в)
размера на риска от загуба за бюджета на Съюза.
3. Като се отчитат тези елементи, размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
единна ставка на корекцията от 100 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова съществени, чести или широкоразпространени, че водят до пълна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на всички съответни разходи;
б)
единна ставка на корекцията от 25 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова чести и широкоразпространени, че водят до изключително сериозна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на много голям дял от съответните разходи;
в)
единна ставка на корекцията от 10 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непълно, неефективно или нередовно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на голям дял от съответните разходи;
г)
единна ставка на корекцията от 5 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непоследователно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на значителен дял от съответните разходи.
4. Когато налагането на корекция с единна ставка, определена по реда на параграф 3, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
5. Когато поради факта, че отговорните органи не са предприели подходящи корективни мерки след налагането на финансова корекция през дадена счетоводна година, същият сериозен недостатък или същите сериозни недостатъци бъдат установени в следваща счетоводна година, въз основа на продължаващото наличие на този недостатък или тези недостатъци корекцията може да бъде увеличена до размер, който не надвишава следващия предвиден по-висок размер.
Член 10
Настоящият регламент влиза в сила на следващия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3 се прилага от 1 декември 2014 г., що се отнася до информацията относно регистрираните и съхранени данни, посочени в приложение I.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 март 2014 година.
A BIZOTTSÁG 532/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 13.)
a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló, 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 32. cikke (8) bekezdésére, 32. cikke (9) bekezdésére, 34. cikke (7) bekezdésére, 34. cikke (8) bekezdésére és 55. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 223/2014/EU rendelet (1) lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a nem lényegi elemeit kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap tekintetében.
(2)
A 223/2014/EU rendelet alapján az irányító hatóságnak ki kell alakítana az egyes műveletekre vonatkozó, a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, és a leginkább rászoruló személyek társadalmi beilleszkedését célzó operatív programok (OP II) tekintetében az egyéni résztvevőkre vonatkozó információkat is tartalmazó adatok számítógépes formában történő rögzítésére és tárolására szolgáló rendszerét. Ezért meg kell határozni az említett rendszerben rögzítendő és tárolandó adatok listáját.
(3)
Egyes adatok csak a műveletek meghatározott típusai vagy az operatív programok egyik típusa tekintetében lényegesek; következésképp pontosítani kell az adatszolgáltatási követelményeket. A 223/2014/EU rendelet meghatározza az OP II által támogatott műveletek egyéni résztvevőire vonatkozó adatok rögzítésének és tárolásának egyedi követelményeit, amelyeket figyelembe kell venni.
(4)
Az adatok listájának összeállításakor figyelembe kell venni a 223/2014/EU rendeletben meghatározott jelentéstételi követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi irányításhoz és monitoringhoz szükséges adatok - többek között a kifizetési kérelmek, az elszámolások és a végrehajtási jelentések elkészítéséhez szükséges adatok - valamennyi művelet tekintetében könnyen összesíthető és összeegyeztethető formában álljanak rendelkezésre. A lista összeállításakor figyelembe kell venni, hogy a számítógépes nyilvántartásban szereplő, műveletekkel kapcsolatos egyes alapadatok a műveletek eredményes pénzügyi irányításához és a műveletekkel kapcsolatos alapvető információk közzétételére vonatkozó követelmény teljesítéséhez szükségesek. Bizonyos további adatokra az ellenőrzések és az auditok hatékony megtervezéséhez és végrehajtásához van szükség.
(5)
A rögzítendő és tárolandó adatok listája nem érintheti az irányító hatóságok által kialakított számítógépes rendszerek technikai jellemzőit vagy struktúráját, és nem szabhatja meg előre a rögzített és tárolt adatok formátumát, kivéve, ha erről e rendelet külön rendelkezik. Nem érintheti továbbá az adatok bevitelére vagy rendszeren belüli előállítására alkalmazott eszközöket; egyes esetekben a listában szereplő adatokra vonatkozóan több értéket kell bevinni. Mindazonáltal szabályokat kell megállapítani ezen adatok jellegére vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy az irányító hatóság teljesíthesse a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit tekintetében ellátandó feladatait, ideértve azt az esetet, amikor ehhez az egyéni résztvevőkre vonatkozó adatok feldolgozására van szükség.
(6)
Az operatív programok kiadásainak ellenőrzése és auditja érdekében meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett az auditnyomvonal kielégítőnek tekinthető.
(7)
A 223/2014/EU rendelet értelmében végzett auditmunkához kapcsolódóan biztosítani kell, hogy a Bizottság és a tagállamok megelőzzék a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát és a személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést, valamint meghatározzák, hogy a Bizottság és a tagállamok milyen célokból dolgozhatják fel ezeket az adatokat.
(8)
Az audithatóság felelős a műveletek auditálásáért. Annak érdekében, hogy ezen auditok hatóköre és hatékonysága megfelelő legyen, továbbá, hogy valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint végezzék el azokat, meg kell szabni a rájuk vonatkozó feltételeket.
(9)
Részletesen meg kell állapítani az audit tárgyát képező műveletekre vonatkozó mintavétel alapját, amelyet az audithatóságnak szem előtt kell tartania a mintavételi módszer meghatározása és jóváhagyása során, ideértve a mintavételi egység, a mintára vonatkozóan alkalmazott egyes technikai feltételek, és adott esetben a további mintavétel során figyelembe veendő tényezők meghatározását.
(10)
Az audithatóságnak el kell készítenie a 223/2014/EU rendeletben említett elszámolásokra vonatkozó auditvéleményt. Annak érdekében, hogy az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma megfelelő legyen, továbbá, hogy valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint végezzék el azokat, meg kell szabni a rájuk vonatkozó feltételeket.
(11)
A pénzügyi korrekciók végrehajtása során - az arányosság elvével összhangban - a jogbiztonság és a valamennyi tagállammal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében meg kell állapítani az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok meghatározására szolgáló kritériumokat, meg kell határozni e súlyos hiányosságok főbb típusait, valamint az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékének megállapítására szolgáló kritériumokat és az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumait.
(12)
Az e rendeletben meghatározott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet a 223/2014/EU rendeletet kiegészítő rendelkezéseket állapít meg az alábbiak tekintetében:
a)
az irányító hatóság által kialakított monitoringrendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatokkal összefüggő információkat meghatározó szabályok;
b)
az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények a vezetendő számviteli nyilvántartások, valamint az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek szintjén megőrizendő igazoló dokumentumok tekintetében;
c)
a műveletek auditjának és az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma, valamint a műveletek mintájának kiválasztási módszertana;
d)
a Bizottság tisztviselői vagy a Bizottság arra jogosult képviselői által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználására vonatkozó részletes szabályok;
e)
az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok meghatározására szolgáló kritériumok, ideértve e súlyos hiányosságok főbb típusait, továbbá az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékének megállapítását szolgáló kritériumok és az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumai.
II. FEJEZET
AZ IRÁNYÍTÁSI ÉS KONTROLLRENDSZEREKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
2. cikk
A számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatok
(A 223/2014/EU rendelet 32. cikkének (8) bekezdése)
(1) Az egyes műveletekre vonatkozóan A 223/2014/EU rendelet 32. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban létrehozott monitoringrendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó információkat e rendelet I. melléklete határozza meg.
(2) Valamennyi művelettel kapcsolatosan rögzítenek és tárolnak adatokat, az OP II által támogatott műveltetek esetében ideértve az egyéni résztvevők adatait - nemek szerinti bontásban, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állak -, hogy szükség esetén a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljára lehetővé tegyék azok összesítését. Ennek során lehetővé kell tenni az ilyen adatok teljes programozási időszakra vonatkozó halmozott összesítését.
3. cikk
Az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények
(A 223/2014/EU rendelet 32. cikkének (9) bekezdése)
(1) A vezetendő számviteli nyilvántartások és a megőrizendő igazoló dokumentumok tekintetében az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények az alábbiak:
a)
az auditnyomvonal lehetővé teszi élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást biztosító operatív program (OP I) vagy a monitoringbizottság által az OP II operatív programokra vonatkozóan meghatározott kiválasztási kritériumok alkalmazásának ellenőrzését;
b)
a 223/2014/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti vissza nem térítendő támogatások tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi a Bizottság felé igazolt összesített összegeknek az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által az operatív program keretében társfinanszírozott műveletekre vonatkozóan őrzött részletes számviteli nyilvántartásokkal és igazoló dokumentumokkal való összeegyeztetését;
c)
a 223/2014/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti vissza nem térítendő támogatások tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi a Bizottság felé igazolt összesített összegeknek az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által az operatív program keretében társfinanszírozott műveleteket érintően tárolt, a teljesítményekre vagy eredményekre vonatkozó részletes adatokkal és általuk őrzött igazoló dokumentumokkal - adott esetben többek között a standard egységköltségek és az egyösszegű kifizetések meghatározásáról szóló dokumentumokkal - való összeegyeztetését;
d)
a 223/2014/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint meghatározott költségek tekintetében az auditnyomvonal szemlélteti és indokolja - adott esetben - a kiszámítás módját és azt, hogy mi alapján állapították meg az átalányokat, valamint az átalányelszámolású támogatható közvetlen költségeket vagy más kiválasztott kategóriákban bejelentett, átalányelszámolású költségeket;
e)
a 223/2014/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b), c) és e) pontjával,a valamint 26. cikke (3) bekezdésének második része szerint meghatározott költségek tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi az átalányelszámolású támogatható közvetlen költségek vagy más költségkategóriákban bejelentett, átalányelszámolású költségek alátámasztását;
f)
az auditnyomvonal lehető teszi a közpénzből való hozzájárulás kedvezményezett részére történő kifizetésének ellenőrzését;
g)
minden egyes művelet esetében az auditnyomvonal adott esetben tartalmazza a technikai leírást és finanszírozási tervet, a vissza nem térítendő támogatás odaítélésre vonatkozó dokumentumokat, a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó dokumentumokat, a kedvezményezettek jelentéseit, valamint az elvégzett ellenőrzésekről és auditokról készült jelentéseket;
h)
az auditnyomvonal tartalmazza az irányítási ellenőrzéssel és a műveletre vonatkozóan elvégzett auditokkal kapcsolatos információkat;
i)
az auditnyomvonal lehetővé teszi a művelet kimeneti mutatóival kapcsolatos adatoknak a programra vonatkozóan jelentett adatokkal és eredményekkel, valamint adott esetben a program céljaival való összeegyeztetését.
A c) és d) pontokban említett költségek tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy az irányító hatóság által alkalmazott kiszámítási mód megfelel-e A 223/2014/EU rendelet 25. cikke (3) bekezdésének.
(2) Az irányító hatóság gondoskodik arról, nyilvántartás álljon rendelkezésre azon szervezetek kilétéről és fellelhetőségéről, amelyek birtokában vannak az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi minimumkövetelménynek megfelelő auditnyomvonal biztosításához szükséges igazoló dokumentumoknak.
4. cikk
A Bizottság tisztviselői vagy a Bizottság felhatalmazott képviselői által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználása
(A 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (8) bekezdése)
(1) A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a Bizottság által az auditok során összegyűjtött adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatala és az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megelőzése érdekében.
(2) Az auditok során összegyűjtött adatokat a Bizottság kizárólag A 223/2014/EU rendelet 36. cikke szerinti feladatai ellátása céljából használja fel. Az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal hozzáfér az összegyűjtött adatokhoz.
(3) Az összegyűjtött adatokat az adatokat szolgáltató tagállam kifejezett beleegyezése nélkül kizárólag azon személyek számára továbbítják a tagállamokban vagy az Unió intézményein belül, akiknek feladataik ellátásához szükségük van az adatokhoz való hozzáférésre.
5. cikk
A műveletek auditja
(A 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (7) bekezdése)
(1) A műveletek auditját az e rendelet 6. cikkével összhangban az audithatóság által kidolgozott vagy jóváhagyott módszer alapján kiválasztott műveletek mintáján végzik minden egyes számviteli év tekintetében.
(2) A műveletek auditját az auditnyomvonalat alkotó igazoló dokumentumok alapján végzik, és az audit során ellenőrzik a Bizottságnak bejelentett kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, ideértve a következő szempontokat:
a)
a műveletet az operatív programra érvényes kiválasztási kritériumokkal összhangban választott ák ki, a művelet fizikailag nem volt befejezett vagy teljes mértékben végrehajtott az operatív programból történő finanszírozás iránti pályázatnak a kedvezményezett általi benyújtását megelőzően, a műveletet a jóváhagyó határozattal összhangban hajtották végre és a művelet az audit időpontjában a funkcionalitása, felhasználása és a kitűzött célok elérése tekintetében valamennyi rá vonatkozó feltételnek eleget tett;
b)
a Bizottságnak bejelentett kiadások megegyeznek a számviteli nyilvántartások adataival, és a szükséges igazoló dokumentumok az e rendelet 3. cikkében foglalt előírásoknak megfelelő auditnyomvonalat biztosítanak;
c)
a 25. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban meghatározott, Bizottságnak bejelentett kiadások tekintetében a kedvezményezettnek történt kifizetéseket alátámasztó teljesítmények és eredmények megvalósultak; adott esetben a résztvevők adatai vagy a teljesítményekhez és eredményekhez kapcsolódó más nyilvántartások megegyeznek a Bizottságnak bejelentett információkkal, és a szükséges igazoló dokumentumok az e rendelet 3. cikkében foglalt előírásoknak megfelelő auditnyomvonalat biztosítanak.
Az auditok keretében ellenőrzik továbbá, hogy az állami hozzájárulást a 223/2014/EU rendelet 42. cikkének (2) bekezdésével összhangban fizették ki a kedvezményezettnek.
(3) A műveletek auditja adott esetben a művelet fizikai végrehajtásának helyszíni ellenőrzését is magában foglalja.
(4) A műveletek auditja keretében ellenőrzik az igazoló hatóság által a számviteli rendszerében rögzített megfelelő kiadás pontosságát és teljességét, valamint az auditnyomvonal összeegyeztetését minden szintre kiterjedően.
(5) Amennyiben az észlelt problémák rendszerjellegűnek bizonyulnak, és ezért azok az operatív program keretében végrehajtott más műveletek tekintetében is kockázatot jelentenek, az audithatóság gondoskodik a további vizsgálatról - ideértve szükség esetén további auditok elvégzését az ilyen problémák mértékének meghatározása céljából - és javaslatot tesz a szükséges korrekciós intézkedésekre.
(6) Az éves auditlefedettséggel kapcsolatban a Bizottság felé tett jelentésekben kizárólag az (1) bekezdés szerint elvégzett audit hatókörébe eső kiadás számítható bele az auditált kiadások összegébe. E célok megvalósítása érdekében a kontrolljelentés elkészítése során A 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (6) bekezdése alapján meghatározott modellt kell alkalmazni.
6. cikk
A műveletek mintájának kiválasztási módszertana
(A 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (7) bekezdése)
(1) Az audithatóság e cikk követelményeivel összhangban, és a nemzetközileg elfogadott audit-előírások - például INTOSAI, IFAC vagy IIA - figyelembevételével meghatározza a minta kiválasztásához alkalmazott módszert (a továbbiakban: mintavételi módszer).
(2) A kidolgozott módszer megfelelőségének alátámasztása érdekében az auditstratégiában közölt magyarázatokon felül az audithatóság nyilvántartást vezet a mintavételi módszer kidolgozásához felhasznált dokumentációról és szakmai döntésekről a tervezési, kiválasztási, tesztelési és értékelési szakaszokra vonatkozóan.
(3) A minta a kiválasztása alapjául szolgáló sokaság tekintetében reprezentatív, és lehetővé teszi az audithatóság számára, hogy a 223/2014/EU rendelet 34. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban érvényes auditvéleményt készítsen. Az érintett sokaság magában foglalja a Bizottság számára a 223/2014/EU rendelet 41. cikkével összhangban az adott számviteli évre vonatkozóan benyújtott kifizetési kérelemben foglalt, operatív programmal kapcsolatos kiadást. A minta a számviteli év folyamán vagy azt követően is kiválasztható.
(4) A 223/2014/EU rendelet 34. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a mintavételi módszer statisztikai mintavételnek tekinthető, ha általa biztosított:
i.
a minta elemeinek véletlenszerű kiválasztása;
ii.
a valószínűségelmélet alkalmazása a mintavétel eredményeinek értékeléséhez, ideértve a mintavételi kockázatnak, valamint a pontosság tervezett és megvalósult mértékének mérését és kontrollját.
(5) A mintavételi módszer a minta elemeit képező elemek kiválasztása céljából a sokaság elemeihez rendelt véletlen számokon keresztül vagy egy véletlenszerűen kiválasztott kiindulópont és a minta többi elemének szisztematikus szabály alkalmazása útján történő kiválasztásán keresztül biztosítja a minta valamennyi elemének véletlenszerű kiválasztását a sokaságból.
(6) A mintavételi egységet szakmai megítélése alapján az audithatóság határozza meg. A mintavételi egység lehet egy művelet, egy projekt a műveleten belül vagy valamely kedvezményezett által benyújtott kifizetési kérelem. A választott mintavételi egységgel és a választását alátámasztó szakmai megítéléssel kapcsolatos információkat szerepeltetni kell a kontrolljelentésben.
(7) Amennyiben a számviteli évben egy mintavételi egységre vonatkozó összes kiadás negatív összeg, kizárják azt a fenti (3) bekezdésben említett sokaságból és külön végzik el az auditját. Az audithatóság e külön sokaságból is vehet mintát.
(8) Amennyiben teljesülnek A 223/2014/EU rendelet 58. cikkének (1) bekezdésében meghatározott arányos ellenőrzés feltételei, az audithatóság az abban a cikkben említett tételeket kizárhatja a mintavételnek alávetett sokaságból. Amennyiben az érintett műveletet már kiválasztott ák a mintába, az audithatóság megfelelő véletlenszerű kiválasztás alkalmazásával helyettesíti azt.
(9) A Bizottságnak bejelentett, a mintában szereplő összes kiadást auditálni kell.
Amennyiben a kiválasztott mintavételi egységek nagy számú kifizetési kérelmet vagy számlát tartalmaznak, az audithatóság részmintavétel útján auditálhatja ezeket, amihez az alapul szolgáló kifizetési kérelmeket vagy számlákat ugyanazon mintavételi paraméterekkel választja ki, mint amelyekkel a főminta mintavételi egységeit is.
Ebben az esetben minden mintavételi egységen belül ki kell számítani az auditálandó minta megfelelő nagyságát, amely egyetlen mintavételi egység esetében sem tartalmazhat 30-nál kevesebb kifizetési kérelmet vagy számlát.
(10) Az audithatóság a sokaságnak - különösen a kockázat vagy a várható hibaarány tekintetében - hasonló jellemezőkkel rendelkező mintavételi egységekből álló részsokaságokra bontásával rétegezheti a sokaságot, illetve rétegezheti a sokaságot, ha a sokaság operatív programból nagy értékű tételeknek juttatott pénzügyi hozzájárulásokból álló műveleteket tartalmaz.
(11) Az audithatóság a rendszer megbízhatóságát magasnak, átlagosnak vagy alacsonynak értékeli, és figyelembe veszi a rendszerauditok eredményeit a mintavétel technikai paramétereinek meghatározása során, hogy a rendszerauditok és a műveletek auditjai együtt nagyfokú bizonyosságot nyújtsanak. Magas megbízhatóságúként értékelt rendszer esetében a mintavételi műveletekhez használt konfidenciaszint nem lehet 60 %-nál kevesebb. Alacsony megbízhatóságúként értékelt rendszer esetében a mintavételi műveletekhez használt konfidenciaszint nem lehet 90 %-nál kevesebb. A lényegességi küszöb a (3) bekezdésben említett kiadás legfeljebb 2 %-a.
(12) Amennyiben szabálytalanságokat vagy szabálytalanságok kockázatát észlelték, az audithatóság szakmai megítélése alapján eldönti, hogy szükség van-e a véletlenszerűen kiválasztott mintában nem szereplő további műveleteket vagy műveletrészeket tartalmazó kiegészítő minta auditálására a feltárt egyedi kockázatok figyelembevétele érdekében.
(13) Az audithatóság külön elemzi a kiegészítő minta auditjainak eredményeit, ezen eredmények alapján következtetéseket állapít meg és éves kontrolljelentésében tájékoztatja ezekről a Bizottságot. A kiegészítő mintában talált szabálytalanságokat nem számítják bele a véletlenszerűen kiválasztott minta véletlenszerű kivetített hibaarányába.
(14) A műveletek auditjainak A 223/2014/EU rendelet 34. cikke (5) bekezdésének a) és b) cikkében említett auditvélemény és kontrolljelentés céljára szolgáló eredményei alapján az audithatóság kiszámítja a teljes hibaarányt, amely a véletlenszerű kivetített hibaarányok - valamint adott esetben a rendszerhibák és a fennmaradó eseti hibák - és a sokaság hányadosa.
7. cikk
Az elszámolások auditja
(A 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (7) bekezdése)
(1) A 223/2014/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdésében említett elszámolások auditját az audithatóság minden számviteli évre vonatkozóan elvégzi.
(2) Az elszámolások auditjának megalapozott bizonyosságot kell nyújtania az elszámolásokban szereplő összegek teljességéről, pontosságáról és helytállóságáról.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából az audithatóság figyelembe veszi különösen az igazoló hatóságra vonatkozóan elvégzett rendszerauditok és a műveletek auditjainak eredményeit.
(4) A rendszeraudit magában foglalja az igazoló hatóság számviteli rendszere megbízhatóságának ellenőrzését és - minta alapján - a visszavont és visszafizettetett, az igazoló hatóság számviteli nyilvántartásában rögzített kiadási összegek pontosságának ellenőrzését.
(5) Az auditvélemény elkészítése céljából, annak megállapítása érdekében, hogy az elszámolások megbízható és valós képet adnak-e, az audithatóság ellenőrzi, hogy az elszámolásokban megfelelően feltüntették-e a 223/2014/EU rendelet 49. cikkében előírt valamennyi elemet, és azok megegyeznek-e az érintett hatóságok vagy szervek és kedvezményezettek által az audithatóság által végzett auditmunka során vezetetett, igazoló számviteli nyilvántartások adataival. Az audithatóság az igazoló hatóság által elkészített elszámolások alapján meggyőződik különösen arról, hogy:
a)
A 223/2014/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban bejelentett támogatható közkiadások teljes összege megegyezik-e a Bizottság számára az érintett számviteli év tekintetében benyújtott kifizetési kérelmekben feltüntetett kiadásoknak és az ezeknek megfelelő állami hozzájárulásnak az összegével; eltérés esetén pedig arról, hogy az elszámolásokban megfelelő magyarázattal szolgáltak-e az összeegyeztetett összegekre;
b)
az elszámolásokban kimutatott, a számviteli év során visszavont és visszafizettetett összegek, a számviteli év végén visszavonandó összegek és a behajthatatlan összegek egyeznek-e az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt összegekkel, és az illetékes irányító hatóság vagy igazoló hatóság által hozott döntéseken alapulnak-e;
c)
adott esetben a 223/2014/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdésével összhangban adott kiadásokat nem vettek-e figyelembe az elszámolásokban, és hogy valamennyi előírt korrekciót feltüntettek-e az érintett számviteli évre vonatkozó elszámolásokban.
A b) és c) pontokban említett ellenőrzéseket minta alapján is el lehet végezni.
III. FEJEZET
A PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSRA ÉS PÉNZÜGYI KORREKCIÓKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK
8. cikk
Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok megállapításának kritériumai
(A 223/2014/EU rendelet 55. cikkének (4) bekezdése)
(1) Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működésére vonatkozó bizottsági értékelés a rendelkezésre álló rendszerauditoknak - ideértve a kontrollmechanizmusok vizsgálatát - és a műveletek auditjainak eredményein alapul.
A vizsgálat kiterjed a program belsőkontroll-környezetére, az irányító és igazoló hatóság irányítási és kontrolltevékenységeire, az irányító hatóság és az igazoló hatóság által végzett monitoringra, és az audithatóság által végzett kontrolltevékenységekre, a vizsgálatot pedig a II. melléklet 1. táblázatában meghatározott kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére kell alapozni.
E kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelést a II. melléklet 2. táblázatában meghatározott kategóriák alapján kell vizsgálni.
(2) Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok fő típusai azok az esetek, amelyekben a II. melléklet 1. táblázatának 2., 4., 5., 13., 15., 16. és 18. pontjában foglalt kulcsfontosságú követelmények bármelyike, vagy a II. melléklet 1. táblázatában foglalt legalább két másik követelmény a II. melléklet 2. táblázatában meghatározott 3. vagy 4. kategóriába tartozik.
9. cikk
Az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumai és a pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok
(A 223/2014/EU rendelet 55. cikkének (4) bekezdése)
(1) Amennyiben a Bizottság az irányítási és kontrollrendszer működését érintő egy vagy több súlyos hiányosságot állapít meg, az operatív program egésze vagy egy része tekintetében pénzügyi korrekciót alkalmaznak.
Az első bekezdéstől függetlenül, amennyiben a Bizottság a műveletek reprezentatív mintájában rendszerjellegű szabálytalanságokat állapít meg, az operatív program egésze vagy egy része tekintetében extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaznak, amely lehetővé teszi az uniós költségvetést érintő kockázatok pontosabb számszerűsítését. Ilyen esetekben a pénzügyi korrekció meghatározása céljából a reprezentatív minta vizsgálatának eredményeit extrapolálni kell a sokaság fennmaradó részére, amelyből a mintát vették.
(2) Az átalánykorrekciót az alábbi tényezők figyelembevételével kell meghatározni:
a)
a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok relatív fontossága az irányítási és kontrollrendszer egészére nézve;
b)
a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok gyakorisága és kiterjedtsége;
c)
az uniós költségvetést érő veszteség kockázatának mértéke.
(3) Ezen tényezők figyelembevételével a pénzügyi korrekció mértékét az alábbiak szerint határozzák meg:
a)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok annyira alapvetőek, gyakoriak vagy kiterjedtek, hogy a rendszert teljesen ellehetetlenítve az összes érintett kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatják, 100 %-os átalányt kell alkalmazni;
b)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok annyira gyakoriak vagy kiterjedtek, hogy a rendszert érintő rendkívül súlyos hibát eredményezve az érintett kiadások nagyon nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatják, 25 %-os átalányt kell alkalmazni;
c)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a nem teljesen működő rendszernek, vagy az annyira rosszul vagy ritkán működő rendszernek tudhatók be, hogy az az érintett kiadások nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 10 %-os átalányt kell alkalmazni;
d)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a nem következetesen működő rendszernek tudhatók be, amely az érintett kiadások jelentős részének jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 5 %-os átalányt kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a (3) bekezdés szerinti átalány alkalmazása aránytalan lenne, a korrekció mértékét csökkenteni kell.
(5) Amennyiben az illetékes hatóságok mulasztása miatt a pénzügyi korrekció alkalmazását követően az adott számviteli évben nem történik megfelelő korrekciós intézkedés, és ugyanazon súlyos hiányosságot vagy hiányosságokat a következő számviteli évben is megállapítják, a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok tartós fennállta miatt a korrekció mértéke legfeljebb a következő magasabb kategóriának megfelelő mértékig megnövelhető.
10. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az I. mellékletben említett, rögzített és tárolt adatokra vonatkozó információk tekintetében a 3. cikk 2014. december 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 13-án.