РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше приета стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (наричана по-долу стратегията „Европа 2020“), Съюзът и държавите членки си поставиха целта към 2020 г. хората в риск от бедност и социално изключване да бъдат поне с 20 милиона по-малко. Независимо от това през 2011 г. близо една четвърт от живеещите в Съюза (119,82 милиона души) бяха застрашени от бедност или социално изключване, което е с близо 4 милиона души повече от предходната година. Въпреки това бедността и социалното изключване са неравномерно разпределени на територията на Европейския съюз и тежестта на ситуацията се различава в отделните държави членки.
(2)
Броят на хората в Съюза, живеещи в материални и дори в тежки материални лишения, се увеличава и през 2011 г. почти 8,8 % от гражданите на Съюза живеят в условия на тежки материални лишения. Освен това често пъти степента им на социално изключване е твърде голяма, за да могат да се възползват от мерките за активизиране съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), и по-специално съгласно Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5).
(3)
Държавите членки и Комисията следва да предприемат подходящи мерки за предотвратяване на всякаква дискриминация и следва да гарантират, че равенството между мъжете и жените и последователното интегриране на аспектите на равенството между половете се вземат предвид на всички етапи от подготовката, програмирането, управлението и изпълнението, мониторинга и оценката на Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица („Фонда“), както и в кампаниите за повишаване на осведомеността, в информационните кампании и при обмена на най-добри практики.
(4)
В член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) се подчертава, че Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства.
(5)
В член 6 ДЕС се подчертава, че Съюзът зачита правата, свободите и принципите, определени в Хартата на основните права на Европейския съюз.
(6)
В член 174 от Договора за функционирането на Европейския Съюз (ДФЕС) е предвидено, че за да насърчи цялостното си хармонично развитие, Съюзът разработва и осъществява свои инициативи, които водят до укрепването на неговото икономическо, социално и териториално сближаване.
(7)
Фондът следва да засилва социалното сближаване, като допринася за намаляването на бедността с крайна цел премахване на най-тежките форми на бедност в Съюза, като подпомага националните програми, предоставящи нефинансово подпомагане с цел облекчаване на хранителния недоимък и тежките материални лишения и/или с цел подпомагане на социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица. Фондът следва да облекчи формите на крайна бедност, които допринасят най-много за социалното изключване, като например бездомността, детската бедност и хранителния недоимък.
(8)
Фондът няма за цел да замени публичните политики за борба с бедността и социалното изключване, провеждани от държавите членки, с конкретни политики, необходими за предотвратяване на маргинализацията на уязвимите групи и на групите с ниски доходи и за възпиране на нарастването на риска от бедност и социално изключване.
(9)
Съгласно член 317 ДФЕС и в контекста на споделеното управление следва да бъдат уточнени условията, които позволяват на Комисията да упражнява отговорностите си за изпълнението на общия бюджет на Съюза, както и да бъдат изяснени отговорностите по отношение на сътрудничеството с държавите членки. Тези условия следва да позволят на Комисията да получи гаранции, че държавите членки използват Фонда законосъобразно и без нередности и в съответствие с принципа на доброто финансово управление по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6) (наричан по-долу „Финансовият регламент“).
(10)
Тези разпоредби гарантират също така, че подкрепените операции съответстват на приложимото законодателство на Съюза и на свързаните национални разпоредби, с които пряко или косвено се изпълнява настоящият регламент, както и на политиките, по-специално по отношение на безопасността на храните и/или на основното материално подпомагане, които се разпределят на най-нуждаещите се лица.
(11)
При разпределението на бюджетните кредити на Фонда между държавите членки за периода 2014-2020 г. се отчитат в еднаква степен следните показатели, оценени въз основа на данни от Евростат за населението, което страда от тежки материални лишения, и за населението, живеещо в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност. Освен това при разпределението също се отчитат различните начини за подпомагане на най-нуждаещите се лица в държавите членки. При все това на всяка държава членка следва да бъде разпределена минималната сума от 3 500 000 EUR за програмния период 2014-2020 г., за да бъде създадена оперативна програма с ресурси на подобаващо равнище.
(12)
Разпределените на държавата членка средства по Фонда следва да се приспаднат от средствата, които са й отпуснати по структурните фондове.
(13)
В оперативните програми на държавите членки следва да се посочват формите на хранителен недоимък и/или материални лишения, по които ще се работи, и/или дейностите за социално приобщаване, които ще бъдат подпомагани, и следва да се описват характеристиките на подпомагането за най-нуждаещите се лица, което ще се предостави чрез Фонда за подкрепата на националните програми. В тях следва да се включат и елементите, необходими за гарантиране на ефективното и ефикасно изпълнение на оперативните програми.
(14)
Тежкият хранителен недоимък в Съюза върви успоредно със значително разхищение на храни. В това отношение Фондът следва да улеснява даренията на храни, където е целесъобразно. Това обаче не накърнява необходимостта от премахване на съществуващите пречки, за да се насърчават даренията на излишни храни за целите на борбата с хранителния недоимък.
(15)
С цел да се гарантира ефективното и ефикасно прилагане на мерките, финансирани от Фонда, когато е целесъобразно, държавите членки следва да насърчават сътрудничеството между регионалните и местните органи и организациите, представляващи гражданското общество, както и участието на всички страни, които са ангажирани в изготвянето и изпълнението на дейностите, финансирани от Фонда.
(16)
С цел да се увеличи максимално ефективността на Фонда, по-специално по отношение на евентуалните промени в условията в различните държави членки, е целесъобразно да се установи процедура за изменения на оперативна програма.
(17)
Принципът на партньорството следва да се прилага с цел да се отговори по най-ефективен и адекватен начин на различните потребности на най-нуждаещите се лица и с цел по-добро достигане до тях.
(18)
Обмяната на опит и добри практики има значителна добавена стойност, защото тя улеснява взаимното обучение. Комисията следва да улеснява и насърчава тяхното разпространение, като същевременно търси полезни взаимодействия чрез обмена на най-добри практики в контекста на свързаните фондове, в частност Европейския социален фонд (ЕСФ).
(19)
С цел проследяване на напредъка в изпълнението на оперативните програми държавите членки следва да изготвят и представят на Комисията годишни и окончателни доклади за изпълнението. С това следва да се гарантира наличието на основна и актуална информация за тези оперативни програми. Със същата цел Комисията и държавите членки следва да провеждат годишна среща за преглед, освен ако не бъде договорено друго. Съответните заинтересовани страни следва да участват в мониторинга по подходящ начин.
(20)
За да бъде повишено качеството и подобрено разработването на оперативните програми и за да бъде оценена ефективността и ефикасността на Фонда, следва да бъдат направени предварителни и последващи оценки. Тези оценки следва да се основават на относими данни и допълнени, когато е уместно, с проучвания на най-нуждаещите се лица, ползвали подпомагане от оперативната програма, и ако е необходимо, с оценки в течение на програмния период. При посочените оценки следва също така да се зачита неприкосновеността на личния живот на крайните получатели и те следва да се осъществяват по такъв начин, че да не стигматизират най-нуждаещите се лица. В това отношение следва да бъдат определени отговорностите на държавите членки и на Комисията.
(21)
При оценяването на Фонда и при разработването на методология за оценяване следва да се има предвид, че лишаването е сложно понятие с многоизмерно естество.
(22)
Гражданите имат правото да знаят как се инвестират финансовите средства на Съюза и какъв резултат се постига с тяхна помощ. За да се осигури разпространяване на широка основа на информация за постиженията на Фонда и да се гарантира достъпът до възможности за финансиране и тяхната прозрачност, следва да бъдат установени подробни правила за информацията и комуникацията, особено по отношение на отговорностите на бенефициерите, на държавите членки и когато е уместно, на местните и регионалните органи.
(23)
Прилага се правото на Съюза относно защитата на физическите лица при обработването на лични данни и относно свободното движение на тези данни и по-специално Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) на тези данни.
(24)
Необходимо е да се определи максималното равнище на съфинансиране от Фонда за оперативните програми, за да се даде възможност за мултиплициращ ефект от средствата на Съюза. Освен това следва да се работи за подобряване на положението на държавите членки, изправени пред временни бюджетни затруднения.
(25)
В целия Съюз следва да се прилагат единни, прости и справедливи правила относно периода на допустимост, операциите и разходите на Фонда. Условията за допустимост следва да отразяват специфичното естество на целите на Фонда и групите от населението, с които той работи, по-специално чрез адекватни и опростени условия относно допустимостта на операциите, формите на подкрепа и правилата и условията за възстановяване на средства.
(26)
Като се вземат предвид датата, до която следва да бъдат обявени поканите за участие в тръжни процедури, сроковете за приемане на настоящия регламент и времето, необходимо за подготовка на оперативните програми, следва да се определят правила, които да позволят плавен преход, така че да няма прекъсване на доставките на продоволствена помощ. За тази цел е целесъобразно да се разреши допустимостта на разходите, считано от 1 декември 2013 г.
(27)
В Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8) се предвижда, че продуктите, закупени в рамките на публични интервенции, могат да бъдат пласирани, като бъдат предоставяни на програмата за разпределяне на храни на най-нуждаещите се лица в Съюза, при условие че в нея се предвижда такава възможност. Като се има предвид, че в зависимост от обстоятелствата получаването на храни посредством използването, преработката или продажбата на такива продукти може да бъде икономически най-благоприятният вариант, е целесъобразно такава възможност да се предвиди в настоящия регламент. Сумите, получени от трансакции относно такива продукти, следва да бъдат изразходвани в полза на най-нуждаещите се лица. Сумите следва да не се използват по такъв начин, че да се облекчават задълженията на държавите членки за съфинансиране на програмата. С цел да гарантира възможно най-ефикасно използване на тези продукти и на средствата, получени от тях, Комисията следва да приеме актове за изпълнение в съответствие с Регламент (ЕО) № 1308/2013 за определяне на процедури за използването на тези продукти, тяхната преработка или продажба за целите на програмата за най-нуждаещите се лица.
(28)
Необходимо е да се конкретизират видовете действия, които могат да бъдат предприемани по инициатива на Комисията и на държавите членки като техническа помощ с подкрепата на Фонда. За тази цел Комисията следва да проведе консултации с държавите членки и с представители на партньорски организации на равнището на Съюза.
(29)
В съответствие с принципа на споделеното управление държавите членки и Комисията следва да са отговорни за управлението и контрола на програмите. Държавите членки следва да носят основната отговорност - чрез своите системи за управление и контрол - за изпълнението и контрола на своите оперативни програми.
(30)
Държавите членки следва да приемат адекватни мерки, за да гарантират правилната структура и правилното функциониране на своите системи за управление и контрол, за да дават гаранции за законосъобразното и редовно използване на Фонда. Поради това следва да се определят задълженията на държавите членки по отношение на системите за управление и контрол на техните оперативни програми, както и по отношение на превенцията, разкриването и отстраняването на нередности и нарушения на законодателството на Съюза.
(31)
Държавите членки следва да изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и да поемат отговорностите, предвидени в правилата относно споделеното управление, определени в настоящия регламент и във Финансовия регламент. Държавите членки следва да гарантират, че е въведена ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с Фонда, в съответствие с определените в настоящия регламент условия. В съответствие с принципа на субсидиарност държавите членки следва да разглеждат, по искане на Комисията, подадените до нея жалби, попадащи в обхвата на тяхната уредба, и при поискване, да я информират за резултатите от разглеждането.
(32)
Държавите членки следва да определят управляващ орган, сертифициращ орган и функционално независим одитен орган за всяка от своите оперативни програми. С цел да се предвиди гъвкавост за държавите членки при създаването на системите за контрол е целесъобразно да се предвиди възможността функциите на сертифициращия орган да се изпълняват от управляващия орган. Държавите членки следва също така да могат да определят междинни звена, които да изпълняват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган. В този случай държавите членки следва да определят ясно техните съответни отговорности и функции.
(33)
Управляващият орган носи основната отговорност за ефективното и ефикасно изпълнение на Фонда и следователно изпълнява значителен брой функции, свързани с управлението на оперативната програма и нейния мониторинг, финансово управление и контрол, както и с подбора на проекти. Съответно отговорностите и функциите на управляващия орган следва да бъдат определени в настоящия регламент.
(34)
Сертифициращият орган следва да изготвя и подава до Комисията заявления за плащане. Той следва да изготвя отчетите и да сертифицира тяхната пълнота, точност и достоверност, както и че записаните в отчетите разходи съответстват на приложимите правила на Съюза и национални правила. Отговорностите и функциите на сертифициращия орган следва да бъдат определени в настоящия регламент.
(35)
Одитният орган следва да гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от операции и на отчетите. Отговорностите и функциите на одитния орган следва да бъдат определени в настоящия регламент. Одитите на декларираните разходи следва да се провеждат на базата на представителна извадка от операции, за да се позволи екстраполация на резултатите. Като общо правило следва да се използва статистически извадков метод, за да се осигури надеждна представителна извадка. При все това при надлежно обосновани обстоятелства одитните органи следва да могат да използват нестатистически извадков метод или съществени проверки, при условие че са изпълнени условията, предвидени в настоящия регламент.
(36)
С цел да се отчете специфичната организация на системите за контрол и управление на Фонда и необходимостта от гарантиране на пропорционален подход, следва да се предвидят специални разпоредби във връзка с определянето на управляващия орган и на сертифициращия орган. За да се избегне излишна административна тежест, предварителната проверка на спазването на критериите за определяне, посочени в настоящия регламент, следва да се ограничи до управляващия и сертифициращия орган. Не следва да има изискване за одобряване на определянето от Комисията. Мониторингът на спазването на критериите за определяне, извършван въз основа на уредбата за одита и контрола, следва да води до корективни мерки и евентуално прекратяване на определянето в случаите, когато резултатите показват неспазване на критериите.
(37)
Без да се засягат правомощията на Комисията по отношение на финансовия контрол, следва да се гарантира сътрудничеството между държавите членки и Комисията в рамките на настоящия регламент и да се установят критерии, които да позволят на Комисията да определи в контекста на стратегията си за контрол на националните системи степента на гаранциите, която тя следва да получи от националните одитни органи.
(38)
Следва да бъдат определени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол и да изисква от държавите членки действия. Комисията следва да има и правомощието да провежда на място одити, съсредоточаващи се върху въпроси във връзка с доброто финансово управление, с цел да прави изводи относно резултатите от дейността на Фонда.
(39)
Поемането на задължения от бюджета на Съюза следва да се прави ежегодно. С цел да се осигури ефективно управление на програмата, е необходимо да се установят прости правила за предварителното финансиране, за исканията за междинни плащания и окончателното салдо.
(40)
С оглед осигуряването на Комисията на гаранции в разумна степен преди приемането на отчетите, заявленията за междинни плащания следва да се възстановяват на 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране, предвидена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи. Оставащите неизплатени суми следва да бъдат изплатени на държавите членки след приемането на отчетите, при условие че Комисията е в състояние да заключи, че отчетите са пълни, точни и достоверни.
(41)
Плащанията под формата на предварително финансиране при старта на оперативната програма гарантират, че държавата членка има средствата да оказва подкрепа на бенефициерите при изпълнението на операциите още от момента на приемане на оперативната програма. Предварителното финансиране следва да се използва изключително и само за тази цел, така, че бенефициерите да получат достатъчно финансиране, за да могат да започнат изпълнението на дадена операция веднага след като тя бъде избрана.
(42)
Бенефициерите следва да получават подкрепата в пълен размер не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера, при условие че има налични средства от предварителното финансиране и от междинните плащания. Управляващият орган следва да може да прекъсне срока, когато разходооправдателните документи са непълни или има доказателства за нередност, налагащи допълнително разследване.
(43)
С цел да бъдат предпазени финансовите интереси на Съюза следва да бъдат предвидени мерки, които са ограничени във времето и които позволяват на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити да прекъсва плащанията, когато са налице явни доказателства, сочещи значителни недостатъци в действието на системата за управление и контрол, доказателства за нередности във връзка с дадено искане за плащане или когато не са били подадени документи за целите на разглеждането и приемането на отчетите. Продължителността на срока на прекъсване следва да бъде до шест месеца, с възможност за удължаване на този срок до девет месеца при споразумение с държавата членка, за да се осигури достатъчно време за преодоляване на причините за прекъсването, с което да се избегне прилагането на спирания.
(44)
С цел да бъдат защитени финансовите интереси на Съюза и да бъдат осигурени средствата, които да гарантират ефективно изпълнение на програмите, следва да се предвидят разпоредби, които да дават възможност на Комисията да спира плащанията.
(45)
С цел да се приложат изискванията на Финансовия регламент към финансовото управление на Фонда, е необходимо да се определят прости процедури за подготовката, проверката и приемането на отчетите, които следва да осигурят ясна база и правна сигурност по отношение на тази уредба. В допълнение, с цел да се позволи на държавите членки надлежно да изпълняват отговорностите си, следва да е възможно те да изключват сумите, които са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността.
(46)
За да се намали рискът от деклариране на неправомерни разходи, следва да е възможно сертифициращият орган да включва, без да е необходима допълнителна обосновка, сумите, които изискват допълнителна проверка, в заявление за междинно плащане след счетоводната година, през която те са вписани в неговата счетоводна система.
(47)
С цел да се намали административната тежест за бенефициерите, следва да се определят конкретни срокове, в рамките на които управляващите органи да са задължени да осигурят наличността на документите относно операциите след представянето на разходите или приключването на дадена операция. В съответствие с принципа на пропорционалност срокът за съхраняване на документите следва да е различен, в зависимост от общия размер на допустимите разходи за дадена операция.
(48)
Тъй като отчетите се проверяват и приемат всяка година, процедурата по приключване следва да бъде проста. Поради това окончателното приключване на програмата следва да се основава само на документите, свързани с последната счетоводна година и окончателния доклад за изпълнението или последния годишен доклад за изпълнението, без да е необходимо да се представят каквито и да било допълнителни документи.
(49)
С цел да бъде предпазен бюджетът на Съюза, възможно е да се наложи Комисията да прави финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимото право на Съюза или национално право, свързано с неговото прилагане, могат да доведат до финансови корекции от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че всички финансови корекции, които Комисията налага на държавите членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, тези корекции следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на приложимото право на Съюза или национално право, свързано с прилагането на съответното право на Съюза, засяга допустимостта, редовността, управлението или контрола на операциите и съответстващите им разходи, декларирани пред Комисията. За да се гарантира пропорционалност, е важно, когато взема решение за финансова корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението, както и свързаните с него финансови последици за бюджета на Съюза.
(50)
Необходимо е да се установи правна рамка, която да предвижда стабилни системи за управление и контрол и подходящо разделение на ролите и отговорностите в контекста на споделеното управление. Поради това ролята на Комисията следва да бъде уточнена подробно и ясно, както и да бъдат определени пропорционални правила за прилагането на финансови корекции от страна на Комисията.
(51)
Честотата на одитите на операциите следва да бъде пропорционална на мащаба на подкрепата на Съюза от Фонда. По-специално броят на проведените одити следва да бъде намален, в случаите когато общите допустими разходи за дадена операция са под 150 000 EUR. Независимо от това следва да бъде възможно одити да се провеждат във всеки момент, в случай че са налице доказателства за нередност или измама или като част от одитна извадка след приключване на операцията. Комисията следва да може да преразгледа одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган. Когато Комисията не получи чрез тези средства необходимата гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, тя следва да може да провежда повторно одитна дейност, когато това е в съответствие с международно признатите стандарти за одит. С цел нивото на одитиране от Комисията да бъде пропорционално на риска Комисията следва да може да намалява одитната си работа по отношение на оперативни програми, в които няма значими недостатъци или при които може да се разчита на одитния орган. С цел да бъде намалена административната тежест за бенефициерите, следва да се въведат специални правила за намаляване на риска от припокриване на одитите на едни и същи операции от страна на различни институции, а именно от Сметната палата, Комисията и одитния орган. Освен това при определянето на обхвата на одитите следва да се отчита в пълна степен целта на Фонда, характеристиките на групите от населението, които са целеви за него, както и доброволческият характер на много бенефициери.
(52)
С цел да се осигури финансова дисциплина, е целесъобразно да се определи уредбата за отмяната на която и да е част от поетите бюджетни задължения в една оперативна програма, по-специално в случаите, когато дадена сума може да не подлежи на отмяна, по-специално когато закъсненията в изпълнението произтичат от обстоятелства, които не зависят от съответната страна, които са необичайни или непредвидими и чиито последици не могат да бъдат избегнати, въпреки показаното старание, както и в ситуация, при която е подадено искане за плащане, по отношение на което крайният срок за плащане е бил прекъснат или плащането е било спряно.
(53)
С цел да бъдат допълнени и изменени някои несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС по отношение съдържанието на годишния и на окончателния доклад за изпълнение, включително общите показатели, на критериите за определяне случаите за докладване на нередности, данните, които да бъдат предоставени и събирането на неправомерно изплатени суми, правилата за посочване на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютризирана форма в рамките на системите за мониторинг, създадени от управляващите органи, минималните изисквания за одитна следа, обхватът и съдържанието на националните одити и методологията за подбор на извадка, подробните правила за използване на събраните в рамките на одите данни, и критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, и за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции. Особено важно е Комисията да провежда съответните консултации по време на подготвителната си работа, включително и на експертно ниво.
(54)
При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(55)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с решения за годишни планове за действия, които да бъдат финансирани от техническата помощ по инициатива на Комисията,решения за приемане и изменение на оперативни програми, решения за спиране на междинни плащания, решения за неприемане на отчетите и относно размера на изискуемата сума, ако отчетите не са приети, решения за финансови корекции, решения за годишното разпределение на бюджетните кредити за поети задължения по държави членки и - в случай на отмяна на бюджетни кредити - решения за изменение на решенията за приемане на програми.
(56)
С цел да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с образеца на структурираното проучване на крайните потребители, честотата на докладване на нередности и образеца за докладване, реда и условията във връзка с електронната система за обмен на данни за управление и контрол, техническите спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка със системите за управление и контрол, образеца на декларацията за управлението, образците на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад, образецът на доклад и становище на независимия одитен орган и описание на функциите и процедурите, приложими за управляващите органи и - ако е уместно - за сертифициращите органи, образеца на заявлението за плащане, както и образеца на отчет. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(57)
За определени актове за изпълнение, които трябва да бъдат приети в съответствие с процедурата по разглеждане, уредена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011, тяхното възможно въздействие и последици са от такова голямо значение за държавите членки, че изключението от общото правило е оправдано. В съответствие с това, когато не е представено становище от комитета, Комисията не следва да приема проекта на акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение са във връзка с установяване не технически спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка с управлението и контролната система. Поради това за тези актове за изпълнение следва да се прилага член 5, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(58)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз, в т.ч. зачитане на човешкото достойнство, личния и семейния живот, правото на защита на личните данни, правата на детето, правата на възрастните хора, равенството между мъжете и жените и забраната на дискриминацията. Настоящият регламент следва да бъде прилаган в съответствие с тези права и принципи.
(59)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно да засили социалното сближаване в Съюза и да допринесе в борбата с бедността и социалното изключване, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, но може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, предвиден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(60)
Следва да се гарантира, че Фондът допълва дейностите, финансирани по ЕСФ, като например дейности за социално приобщаване, като същевременно подпомага единствено най-нуждаещите се лица.
(61)
За да се даде възможност за своевременното приемане на делегираните актове, предвидени в настоящия регламент, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и цел
С настоящия регламент се създава Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (Фондът) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. и се определят неговите цели, обхватът на подкрепата, която той оказва, наличните финансови средства и тяхното разпределение за всяка държава членка и се установяват необходимите правила, за да се гарантира ефективността и ефикасността на Фонда.
Член 2
Определения
Прилагат се следните определения:
(1)
„основно материално подпомагане“ означава основни потребителски стоки с ограничена стойност и за лична употреба на най-нуждаещите се лица, като например облекло, обувки, продукти за хигиенни цели, училищни материали и спални чували;
(2)
„най-нуждаещи се лица“ означава физически лица, били те отделни лица, семейства, домакинства или групи, съставени от такива лица, чиято нужда от подпомагане е установена въз основа на обективни критерии, определени от националите компетентни органи след консултации със съответните заинтересовани страни, като същевременно се избягват конфликти на интереси, или определени от партньорските организации и одобрени от националните компетентни органи, и които могат да включват елементи, позволяващи целева ориентация към най-нуждаещите се лица в определени географски райони;
(3)
„партньорски организации“ означава публичноправни организации и/или организации с нестопанска цел, които пряко или чрез други партньорски организации доставят храни и/или основно материално подпомагане, където е приложимо, в съчетание със съпътстващи мерки, или предприемат действия с непосредствена цел - социално приобщаване на най-нуждаещите се лица и чиито операции са избрани от управляващия орган в съответствие с член 32, параграф 3, буква б);
(4)
„национални програми“ означава всякакви програми, чиито цели съвпадат поне отчасти с тези на Фонда и които се изпълняват на национално, регионално или местно ниво от публичноправни организации или от организации с нестопанска цел;
(5)
„оперативна програма за храни и/или основно материално подпомагане“ (наричана също „ОП I“) означава оперативна програма в подкрепа на разпределянето на храни и/или на основно материално подпомагане за най-нуждаещите се лица, в съчетание, където е приложимо, със съпътстващи мерки, която има за цел да намали социалното изключване на най-нуждаещите се лица;
(6)
„оперативна програма за социално приобщаване на най-нуждаещите се лица“ (наричана също „OP II“) означава оперативна програма в подкрепа на дейности, които са различни от активните мерки на пазара на труда, състоят се в предоставянето на нефинансова, нематериална помощ и имат за цел социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица;
(7)
„операция“ означава проект, договор или действие, избрани от управляващия орган на съответната оперативна програма или избрани на негова отговорност, който или което допринася за целите на оперативната програма, към която се отнася;
(8)
„приключила операция“ означава операция, която е физически завършена или изцяло изпълнена и по отношение на която всички свързани с нея плащания са направени от бенефициерите, а подкрепата от съответната оперативна програма е платена на бенефициерите;
(9)
„бенефициер“ означава публична или частна структура, която отговаря за започването или за започването и изпълнението на операции;
(10)
„краен получател“ означава най-нуждаещото се лице и лица, получаващи подкрепа съгласно определението, предвидено в член 4 от настоящия регламент;
(11)
„съпътстващи мерки“ означава дейности, предвидени в допълнение към разпределянето на храна и/или на основно материално подпомагане с цел намаляване на социалното изключване и/или справяне с извънредни социални ситуации по еманципиращ и устойчив начин, като например насоки за балансиран режим на хранене и консултации във връзка с управлението на бюджета;
(12)
„публични разходи“ означава публичен принос за финансирането на операции, източникът на който произхожда от бюджета на национален, регионален или местен публичен орган, от свързания с Фонда бюджет на Съюза, от бюджета на публичноправни организации или от бюджета на сдружения на публични органи или организации обекти на публичното право по смисъла на член 1, параграф 9 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
(13)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна структура, която действа на отговорността на управляващ или сертифициращ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите операциите бенефициери;
(14)
„счетоводна година“ означава периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година от програмния период, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г.;
(15)
„финансова година“ означава периодът от 1 януари до 31 декември;
(16)
„нередност“ означава всяко нарушение на правото на Съюза или на националното право, свързано с неговото прилагане, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в изпълнението на Фонда, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза;
(17)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или друг субект, които участват в изпълнението на помощта от Фонда, с изключение на държава членка, която упражнява правомощията си като публичен орган;
(18)
„системна нередност“ означава всяка нередност, която може да има повтарящ се характер, с висока степен на вероятност от поява при сходни по вид операции, която се дължи на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на дадена система за управление и контрол, в т.ч. липса на подходящи процедури, установени в съответствие с настоящия регламент;
(19)
„сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол“ означава недостатък, по отношение на който са необходими значителни подобрения в системата, който излага Фонда на значителен риск от нередности и чието съществуване е несъвместимо с одитно становище без резерви по отношение на функционирането на системата за управление и контрол.
Член 3
Цели
1. Фондът насърчава социалното сближаване, повишава социалното приобщаване и следователно в крайна сметка допринася за целта за премахване на бедността в Съюза, като допринася за постигането на целта за намаляване в съответствие със стратегията „Европа 2020“ с поне 20 милиона на броя на хората, изправени пред риск от бедност и социално изключване, като същевременно допълва структурните фондове. Фондът допринася за постигането на конкретната цел да бъдат облекчени най-тежките форми на бедност, като предоставя нефинансова помощ на най-нуждаещите се лица с храни и/или основно материално подпомагане и дейности за социално приобщаване, които имат за цел социалната интеграция на най-нуждаещите се лица.
Тази цел и резултатите от изпълнението на Фонда се подлагат на качествена и количествена оценка.
2. Фондът допълва националните политики за устойчиво премахване на бедността и за социално приобщаване, за които продължават да носят отговорност държавите членки.
Член 4
Обхват на подкрепата
1. Фондът подпомага национални програми, чрез които на най-нуждаещите се лица чрез партньорски организации, избрани от държавите членки, се разпределят храни и/или основно материално подпомагане.
С оглед на увеличаването и диверсификацията на доставките на храни за най-нуждаещите се лица, както и на намаляването и предотвратяването на разхищаването на храни, Фондът може да подкрепя дейности, свързани със събирането, транспорта, съхранението и разпределянето на дарения от храни.
Фондът може да подпомага също така съпътстващи мерки, допълващи предоставянето на храни и/или на основно материално подпомагане.
2. Фондът подпомага дейности, които допринасят за социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица.
3. На равнището на Съюза Фондът насърчава ученето от опита на другите, изграждането на контакти и разпространяването на добри практики в областта на нефинансовата помощ за най-нуждаещите се лица.
Член 5
Принципи
1. Частта от бюджета на Съюза, отпусната на Фонда, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите членки и Комисията в съответствие с член 58, параграф 1, буква б) от Финансовия регламент, с изключение на техническата помощ по инициатива на Комисията, която се изпълнява в рамките на пряко управление в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Финансовия регламент.
2. Като отчитат специфичния контекст на всяка държава членка, Комисията и държавите членки гарантират, че подкрепата от Фонда е съгласувана с относимите политики и приоритети на Съюза и допълва другите инструменти на Съюза.
3. Подкрепата от Фонда се реализира в тясно сътрудничество между Комисията и държавите членки в съответствие с принципа на субсидиарност.
4. Държавите членки и определените от тях за целта структури отговарят за изпълнението на оперативните програми и за изпълнението на своите задачи по настоящия регламент в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на държавата членка и при спазване на настоящия регламент.
5. Уредбата за дейността и използването на средствата от Фонда и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими във връзка с отчитането, оценяването, управлението и контрола, отчитат принципа на пропорционалност от гледна точка на разпределената подкрепа и на ограничения административен капацитет на организациите, чието функциониране разчита предимно на доброволци.
6. Съобразно съответните им отговорности и за предотвратяване на двойно финансиране Комисията и държавите членки осигуряват координацията с ЕСФ и други относими политики, стратегии и инструменти на Съюза, по-специално инициативите на Съюза в областта на общественото здравеопазване и на борбата с разхищението на храни.
7. Комисията, държавите членки и бенефициерите прилагат принципа за добро финансово управление в съответствие с член 30 от Финансовия регламент.
8. Комисията и държавите членки гарантират ефективността на Фонда, по-специално чрез мониторинг, докладване и оценка.
9. Държавите членки и Комисията гарантират, че оперативните програми се изготвят, програмират, изпълняват, наблюдават и оценяват, при спазване на принципа на партньорство, когато се провеждат консултациите със съответните заинтересовани страни, съобразно посоченото в настоящия регламент.
10. Комисията и държавите членки предприемат действия, за да гарантират ефективността на Фонда и изпълняват съответните си роли по отношение на Фонда с цел да намалят административната тежест за бенефициерите.
11. Комисията и държавите членки гарантират, че на различните етапи от подготовката, планирането, управлението и изпълнението, мониторинга и оценката на Фонда се вземат предвид и се насърчават равенството между мъжете и жените и интегрирането на аспекта на социалните измерения на пола, както и в кампании за повишаване на осведомеността и информационни кампании, и при обмен на най-добри практики. Комисията и държавите членки използват данни, разбити по полов признак, при наличие на такива данни
Комисията и държавите членки предприемат съответните стъпки, за да предотвратят всякаква дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация по отношение на получаването на достъп до Фонда и подкрепяни от него програми и операции.
12. Операциите, получили подкрепа от Фонда, съответстват на приложимото право на Съюза и националното право, свързано с прилагането му („приложимо право“). Фондът може по-специално да се използва единствено в подкрепа на разпределянето на храни или стоки, които отговорят на правото на Съюза относно безопасността на потребителските продукти.
13. Държавите членки и бенефициерите избират храните и/или основното материално подпомагане въз основа на обективни критерии, свързани с потребностите на най-нуждаещите се лица. При критериите за избор на хранителни продукти и, където е приложимо - на стоки, се отчитат и климатичните и екологичните аспекти, по-специално с цел намаляване разхищението на храни. По целесъобразност, изборът на вида хранителни продукти, които подлежат на разпределяне, се осъществява след отчитане на техния принос към балансираното хранене на най-нуждаещите се лица.
14. Комисията и държавите членки гарантират, че при предоставянето на подпомагането в рамките на Фонда се зачита достойнството на най-нуждаещите се лица.
ДЯЛ II
СРЕДСТВА И ПРОГРАМИРАНЕ
Член 6
Глобални средства
1. Средствата за поемане на бюджетни задължения от Фонда за периода 2014-2020 г. са в размер на 3 395 684 880 EUR по цени от 2011 г. в съответствие с годишното разпределение, посочено в приложение II.
2. Разпределението на средствата от Фонда за периода 2014-2020 г. за всяка държава членка е представено в приложение III. Минималната сума за всяка държава членка е в размер на 3 500 000 EUR за целия период.
3. За целите на програмирането и последващото включване в общия бюджет на Съюза размерът на средствата се индексира с 2 % годишно.
4. 0,35 % от глобалните средства се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията.
Член 7
Оперативни програми
1. В шестмесечен срок след влизането в сила на настоящия регламент всяка държава членка представя на Комисията една оперативна програма ОП I и/или една оперативна програма ОП II, обхващаща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. ОП I съдържа информация за:
а)
вида (видовете) материално лишение, по които ще се работи в рамките на оперативната програма, мотивация за техния избор, както и описание на основните характеристики на разпределянето на храни и/или основно материално подпомагане и, по целесъобразност, на съпътстващите мерки, които ще се предоставят, като се отчитат резултатите от предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16;
б)
описание на съответната(ните) национална(и) програма(и) за всеки вид материално лишение, по който ще се работи;
в)
описание на механизма, по който ще се определят критериите за допустимост по отношение на най-нуждаещите се лица, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение, по който ще се работи;
г)
критериите за подбор на операции и описание на механизма за подбор, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение;
д)
критериите за подбор на партньорски организации, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение, по който ще се работи.
е)
описание на механизма, който се използва, за да се гарантира допълващия ефект от дейността на Фонда по отношение на ЕСФ;
ж)
таблица, в която за целия програмен период се посочва размерът на бюджетните кредити по отношение на подкрепата от оперативната програма за всеки вид материално лишение, по който ще се работи, както и съответстващите съпътстващи мерки.
3. ОП II съдържа:
a)
стратегия за принос на програмата за насърчаване на социалното сближаване и намаляване на бедността в съответствие със стратегията „Европа 2020“, включително обосновка на избора на приоритети на подпомагането;
б)
специфичните цели на оперативната програма, които се основават на идентифицирането на националните нужди, като се вземат предвид резултатите от предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16. Предварителната оценка се предоставя на Комисията заедно с оперативната програма;
в)
план за финансиране с таблица, която конкретизира за целия програмен период размера на общия бюджетен кредит като подкрепа от оперативната програма, индикативно разбит по вид дейност;
г)
определяне на най-нуждаещите се лица, по отношение на които да се предприемат мерки;
д)
финансовите показатели, свързани със съответните предвидени разходи;
е)
очакваните резултати за конкретните цели и съответните, свързани с програмата резултати и показатели за резултати, с базова линия и стойности на целите;
ж)
описание на типа и примери за действия, които да бъдат подкрепени, и техния очакван принос към специфичните цели, посочени в буква б), включително ръководните принципи за подбора на операциите, и по целесъобразност, определянето на вида на бенефициерите;
з)
описание на механизма за гарантиране на взаимното допълване с ЕСФ, както и за предотвратяване на припокриване и двойно финансиране на операции.
4. Наред с това, всяка оперативна програма посочва:
a)
управляващия орган, сертифициращия орган, където е приложимо, одитния орган и структурата, към която Комисията ще прави плащания, както и описание на процедурата за мониторинг;
б)
описание на предприетите мерки за привличане при подготовката на оперативната програма на всички съответни заинтересовани страни, както и, по целесъобразност, на компетентните регионални, местни и други публични органи;
в)
описание на планираното използване на техническа помощ в съответствие с член 27, параграф 4, включително на действията за укрепване на административния капацитет на бенефициерите във връзка с изпълнението на оперативната програма;
г)
план за финансиране, съдържащ таблица, в която за всяка година в съответствие с член 20 се посочва размерът на бюджетния кредит, предвиден за подкрепата от Фонда, и на съфинансирането в съответствие с член 20;
Партньорските организации, посочени в буква д) на член 7, параграф 2, които пряко доставят храните и/или основно материално подпомагане, предприемат от своя страна или в сътрудничество с други организации действия, по целесъобразност включващи преориентиране към компетентни служби, допълващи предоставянето на продоволствени помощи и насочени към социалната интеграция на най-нуждаещите се лица, независимо дали тези действия се подпомагат от Фонда. Въпреки това, такива съпътстващи мерки не са задължителни в случаите, когато храните и/или основното материално подпомагане се предоставят единствено на най-нуждаещите се деца в детски или сходни заведения.
5. Държавите членки или определен от тях орган изготвят оперативни програми. Те си сътрудничат с всички съответни заинтересовани страни, както и, по целесъобразност, компетентните регионални, местни и други публични органи. Държавите членки гарантират, че оперативните програми са тясно свързани с националните политики за социално приобщаване.
6. Държавите членки изготвят своите оперативни програми в съответствие с образците, поместени в приложение I, по целесъобразност.
Член 8
Приемане на оперативните програми
1. Комисията прави оценка на съгласуваността на всяка оперативна програма с настоящия регламент и на нейния принос към целите на Фонда, като има предвид предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16. Комисията гарантира, че няма дублиране с друга оперативна програма, финансирана от ЕСФ в държавата членка.
2. До три месеца след датата на подаване на оперативната програма Комисията може да направи коментари. Държавата членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда предложената оперативна програма.
3. При условие че евентуалните коментари, направени от Комисията в съответствие с параграф 2, са отчетени в подходяща степен, Комисията одобрява с акт за изпълнение всяка оперативна програма не по-късно от шест месеца след предаването й от държавата членка.
Член 9
Изменения на оперативните програми
1. Дадена държава членка може да представи искане за изменение на оперативна програма. Искането се придружава от преразгледаната оперативна програма и обосновката на изменението.
2. Комисията оценява информацията, предоставена в съответствие с параграф 1, като взема предвид представената от държавата членка мотивация. Комисията може да направи коментари, като държавата членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация.
3. Комисията одобрява чрез акт за изпълнение изменението на оперативната програма не по-късно от четири месеца след подаването му от държавата членка, при условие че евентуалните коментари, направени от Комисията, са били взети предвид в подходяща степен.
Член 10
Обмен на добри практики
Комисията, включително посредством уеб сайт, улеснява обмяната на опит, изграждането на капацитет и контакти и разпространяването на съответните резултати в областта на нефинансовата помощ за най-нуждаещите се лица.
Съответни организации, които не използват Фонда, също могат да бъдат включени.
Освен това поне веднъж годишно Комисията провежда консултации с организациите, които представляват партньорските организации на равнището на Съюза, относно изпълнението на подкрепата от Фонда и след тези консултации своевременно докладва на Европейския парламент и на Съвета.
Комисията също така улеснява онлайн разпространението на значими резултати, доклади и информации във връзка с Фонда.
ДЯЛ III
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА, ИНФОРМАЦИЯ И КОМУНИКАЦИЯ
Член 11
Мониторингов комитет за ОП II
1. В срок от три месеца, считано от датата на нотифициране на държавата членка за решението за приемане на ОП II, държавата членка създава или назначава комитет за мониторинг на изпълнението на програмата в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка, като го съгласува с управляващия орган.
2. Всеки мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка.
3. Съставът на мониторинговия комитет се определя от държавата членка, при условие че мониторинговият комитет включва представители на съответните органи на държавите членки и междинни звена, както и всички релевантни заинтересовани страни и, по целесъобразност, представители на компетентните регионални, местни и други публични органи. Представителите на компетентните регионални, местни и други публични органи, както и релевантните заинтересовани страни, се оправомощават да участват в мониторинговия комитет от съответната организация посредством прозрачни процедури. Всеки член на мониторинговия комитет може да има право на глас. Списъкът с членовете на мониторинговия комитет се публикува.
4. Комисията участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателно качество.
5. Мониторинговият комитет се председателства от представител на държавата членка или на управляващия орган.
Член 12
Функции на мониторинговия комитет на ОП II
1. Мониторинговият комитет заседава поне веднъж годишно, като на заседанията му се прави преглед на изпълнението на програмата и на напредъка в постигането на нейните специфични цели. При това той отчита финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели, включително промените в стойността на показателите за резултатите и напредъка в постигането на количествено определените целеви стойности, както и, по целесъобразност, на резултатите от качествените анализи.
2. Мониторинговият комитет разглежда всички въпроси, отнасящи се до изпълнението на програмата. Той разглежда по-специално:
а)
напредъка при постигането на конкретните цели на оперативната програма въз основата на документите, които са предоставени от управляващия орган, включително констатации при извършени оценки;
б)
осъществяването на информационни и комуникационни дейности;
в)
действия, които отчитат и насърчават равенството между мъжете и жените, равните възможности и борбата срещу дискриминацията,
3. Мониторинговият комитет разглежда и одобрява:
a)
методологията и критериите за подбора на операции с оглед на водещите принципи, посочени в член 7, параграф 3, буква е);
б)
годишните и окончателните доклади за изпълнението;
в)
всяко предложение за изменение на оперативната програма, направено от управляващия орган.
4. Мониторинговият комитет може да отправя коментари към управляващия орган относно изпълнението на програмата и нейната оценка.
Той осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите коментари.
Член 13
Доклади за изпълнението и показатели
1. От 2015 г. до 2023 г. държавите членки представят на Комисията до 30 юни всяка година годишен доклад за изпълнението на оперативната програма, осъществена през предходната финансова година.
2. Държавите членки изготвят годишния доклад за изпълнението в съответствие с делегирания акт, посочен в параграф 6, включително със списъка с общите показатели, и за оперативните програми в областта на социалното приобщаване, на специфичните за програмите показатели.
Държавите членки провеждат консултации със съответните заинтересовани страни, като се избягват конфликти на интереси, относно докладите за изпълнението на ОП I. Обобщение на коментарите им се прилага към доклада.
3. Годишните доклади за изпълнението се считат за приемливи, при условие че съдържат цялата информация, изисквана съгласно делегирания акт, посочен в параграф 6. В срок от 15 работни дни от датата на получаването на годишния доклад за изпълнението Комисията уведомява съответната държава членка, ако счита, че той е неприемлив. Ако Комисията не информира държавите членки в рамките на посочения срок, докладът се счита за приемлив.
4. Комисията разглежда годишния доклад за изпълнението и информира държавата членка за своите коментари в срок от два месеца от получаването на годишния доклад за изпълнението.
Ако, в рамките на този срок, Комисията не представи коментари на държавите членки, докладът се счита за приет.
5. Държавата членка представя окончателен доклад за изпълнението на оперативната програма до 30 септември 2024 г.
Държавите членки изготвят окончателния доклад за изпълнението в съответствие с делегираните актове, посочени в параграф 6.
Комисията разглежда окончателния доклад за изпълнението и информира държавата членка за своите коментари в срок от пет месеца от получаването на окончателния доклад.
Ако, в рамките на този срок, Комисията не представи коментари на държавите членки, докладът се счита за приет.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове, в съответствие с член 62, с които да определя съдържанието на годишните доклади и окончателните доклади за изпълнението, включително списъка на общите показатели, в срок до 17 юли 2014 г.
7. Комисията може да отправи към дадена държава членка коментари относно изпълнението на оперативната програма. Управляващият орган информира Комисията в срок от три месеца за предприетите корективни мерки.
8. Управляващият орган публикува обобщение на съдържанието на годишните и окончателните доклади за изпълнението.
9. Комисията своевременно представя обобщение на годишните доклади за изпълнението и окончателните доклади за изпълнението на Европейския Парламент и на Съвета.
10. Процедурата във връзка с докладите за изпълнението не е прекомерна в сравнение с отпуснатите ресурси и естеството на подкрепата и не поражда ненужни административни тежести.
Член 14
Срещи за преглед
1. Освен ако не е договорено друго, Комисията и държавите членки се срещат всяка година от 2014 г. до 2023 г., за да направят преглед на напредъка, постигнат при изпълнението на оперативната програма, като взимат предвид годишния доклад за изпълнението и коментарите на Комисията, посочени в член 13, параграф 7, ако има такива.
2. Срещата за преглед се председателства от Комисията. Съответните заинтересовани страни се приканват да участват в срещите за преглед на ОП I, с изключение на частите от срещата, при които тяхното участие би довело до конфликти на интереси или нарушаване на поверителността, свързана с въпросите на одита.
3. Държавата членка гарантира, че в отговор на всички коментари на Комисията след срещата за преглед са предприети съответни последващи действия и се позовава на тях в доклада за изпълнението за следващата финансова година или, по целесъобразност, години.
Член 15
Общи разпоредби относно оценките
1. Държавите членки осигуряват средствата, необходими за извършването на оценките, и гарантират, че са налице процедури за изготвянето и събирането на данните, необходими за извършването на оценки, включително и на данни, свързани с общите показатели, посочени в член 13.
2. Оценките се извършват от експерти, които са функционално независими от органите, отговарящи за изпълнението на оперативната програма. Всички оценки се правят обществено достояние в тяхната цялост, но при никакви обстоятелства не трябва да включват информация относно самоличността на крайните получатели.
3. Оценките не са прекомерни в сравнение с отпуснатите ресурси или естеството на подкрепата и не пораждат ненужни административни тежести.
Член 16
Предварителна оценка
1. Държавите членки правят предварителна оценка на всяка оперативна програма.
2. Предварителната оценка се извършва на отговорността на органа, който отговаря за подготовката на оперативната програма. Тя се представя на Комисията едновременно с оперативната програма, заедно с резюме.
3. В предварителните оценки на ОП I се оценяват следните елементи:
a)
приносът към целта на Съюза за намаляване до 2020 г. с поне 20 милиона на броя на хората, живеещи в бедност или които се намират в риск от изпадане в бедност и социална изолация, като се имат предвид избраните видове материални лишения, по които ще се работи, и като се отчита положението, в което се намира държавата членка по отношение на бедността, социалната изолация и материалните лишения;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената оперативна програма и връзката с други инструменти, които имат отношение към нея;
в)
последователността в разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на оперативната програма;
г)
приносът на очакваните крайни продукти за резултатите и следователно - за целите на Фонда;
д)
участието на съответни заинтересовани страни;
е)
пригодността на процедурите за мониторинг на оперативната програма, както и на процедурата за събирането на данните, необходими за провеждане на оценките.
4. В предварителните оценки на ОП II се оценяват следните елементи:
a)
принос за насърчаването на социалното сближаване и намаляването на бедността в съответствие със стратегия „Европа 2020“, при отчитане на националните нужди;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената оперативна програма и връзката й с други инструменти, в частност ЕСФ;
в)
последователността на разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на програмата;
г)
уместността и яснотата на предлаганите специфични показатели на програмата;
д)
по какъв начин очакваните конкретни резултати ще допринесат за общите резултати;
е)
дали количествените целеви стойности за показателите са реалистични, като се отчита предвидената подкрепа от Фонда;
ж)
основанията за предложената форма на подкрепа;
з)
адекватността на човешките ресурси и на административния капацитет за управление на програмата;
и)
пригодността на процедурите за мониторинг на програмата, както и за събирането на данните, необходими за провеждане на оценките;
й)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на равните възможности за мъжете и жените и предотвратяване на всякаква дискриминация.
Член 17
Оценка през периода на програмиране
1. Комисията представя средносрочна оценка за Фонда на Европейския парламент и на Съвета до 31 декември 2018 г.
2. Комисията може, по своя собствена инициатива, да оценява оперативните програми.
3. По време на програмния период управляващият орган на ОП I може да оценява ефективността и ефикасността на оперативната програма.
4. През 2017 и 2022 г. в съответствие с образеца, приет от Комисията, управляващият орган на ОП I извършва структурирано проучване на крайните получатели. Комисията приема образеца чрез актове за изпълнение след консултации със съответните заинтересовани страни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
5. Управляващият орган на ОП II извършва поне една оценка преди 31 декември 2022 г. Оценката се отнася до ефективността, ефикасността и въздействието на подкрепяните операции. Гарантират се подходящи последващи мерки.
Член 18
Последваща оценка
По своя инициатива и в тясно сътрудничество с държавите членки Комисията, със съдействието на външни експерти, прави последваща оценка на ефективността и ефикасността на Фонда и на устойчивостта на постигнатите резултати, чиято цел също така е и да се определи каква е добавената стойност на Фонда. Последващата оценка приключва до 31 декември 2024 г.
Член 19
Информация и комуникация
1. Европейската комисия и държавите членки предоставят информация за подкрепяните от Фонда действия и ги популяризират. Информацията по-специално е насочена към най-нуждаещите се лица, както и към широката общественост и медиите. В нея се изтъква ролята на Съюза и се гарантира видимостта на приноса на Фонда, на държавите членки и на партньорските организации по отношение на целите за социално сближаване на Съюза, без да се стигматизират крайните получатели.
2. С цел да се гарантира прозрачността на подкрепата от Фонда управляващият орган поддържа списък на операциите, подкрепени от Фонда, под формата на електронна таблица, което позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване на данните в интернет. В списъка на операциите се съдържа най-малко следната информация:
а)
името и адреса на бенефициера;
б)
размера на разпределеното финансиране от Съюза;
в)
за ОП I - видовете материални лишения, по които се работи.
Управляващият орган актуализира списъкът на операциите най-малко веднъж на всеки дванадесет месеца.
3. По време на изпълнението на дадена операция бенефициерите и партньорските организации информират обществеността за получената от Фонда подкрепа, като поставят или поне един плакат с информация за операцията (поне с размер А3), включително за финансовата подкрепа от Съюза, или емблема на Съюза с подходящ размер, на видно за обществеността място. Това изискване се изпълнява, без да се стигматизират крайните получатели, на всяко място на предоставяне на ОП I и/или ОП II, освен в случаите когато това не е възможно поради спецификата на начина, по който става разпределянето.
Бенефициерите и партньорските организации, които имат собствени уебсайтове, публикуват на тях кратко описание на операцията, включително на нейните цели и резултатите от нея, и открояват финансовата подкрепа на Съюза.
4. При всички мерки за информация и комуникация, предприети от бенефициера и партньорската организация, се потвърждава подкрепата от Фонда за операцията чрез поставяне на емблемата на Съюза и упоменаване на Европейския съюз и на Фонда.
5. Управляващият орган информира бенефициерите за публикуването на списъка с операциите в съответствие с параграф 2. Управляващият орган предоставя информационни и комуникационни средства, включително образци в електронен формат, за да помогне на бенефициерите и партньорските организации да изпълнят своите задължения, посочени в параграф 3.
6. В случая с ОП II:
а)
държавата членка или управляващият орган носят отговорност за организирането;
i)
на основна информационна дейност, оповестяваща стартирането на оперативната програма, и
ii)
най-малко една основна информационна дейност на година, която популяризира възможностите за финансиране и следваните стратегии и/или представя постиженията на оперативната програма, включително, когато е уместно, примери за операции;
б)
при осъществяването на дадена операция бенефициерът информира обществеността за помощта, получена от Фонда, като гарантира, че участниците в операцията са били уведомени за подпомагането от Фонда;
в)
във всеки документ, включително всяко присъствено или друго удостоверение, във връзка с такава операцията се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на фонда;
г)
управляващият орган гарантира, че потенциалните бенефициери имат достъп до съответната информация за възможностите за финансиране, публикуването на поканите за заявления и условията за тях, както и критериите за подбор на операциите, които да получат подкрепа.
7. При обработката на лични данни в съответствие с членове 15-19 от настоящия регламент управляващият орган, както и бенефициерите и партньорските организации спазват разпоредбите на Директива 95/46/ЕО.
ДЯЛ IV
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ФОНДА
Член 20
Съфинансиране
1. Ставката на съфинансиране на нивото на оперативната програма възлиза на 85 % от допустимите публични разходи. Тя може да се увеличи в случаите, описани в член 21, параграф 1. Държавите членки са свободни да подкрепят инициативите на Фонда с допълнителни национални ресурси.
2. В решението на Комисията за приемане на оперативната програма се определя ставката на съфинансиране, приложима към оперативната програма, и максималният размер на подкрепата от Фонда.
3. Осъществените по инициатива на Комисията или от нейно име мерки за техническа помощ могат да бъдат финансирани на 100 %.
Член 21
Увеличение на плащанията за държави членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава членка междинните плащания и плащането на окончателното салдо могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта над ставката на съфинансиране, приложима за оперативната програма. Увеличената ставка, която не може да надвишава 100 %, се прилага към исканията за плащане, отнасящи се до счетоводния период, през който държавата членка е подала своето искане, и през следващите счетоводни периоди, през които държавата членка отговаря на едно от следните условия:
а)
в случаите, когато съответната държава членка е приела еврото, тя получава макрофинансова помощ от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета (11);
б)
в случаите, когато съответната държава членка не е приела еврото, тя получава средносрочна финансова помощ съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета (12);
в)
предоставя й се финансова помощ в съответствие с Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
2. Без да се засяга параграф 1, подкрепата на Съюза посредством междинни плащания и плащания на окончателното салдо не може да надвишава размера на публичната подкрепа и максималния размер на помощта от Фонда, както е определено в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 22
Период на допустимост
1. Настоящият член не засяга правилата за допустимост на техническата помощ по инициативата на Комисията, посочена в член 27.
2. Даден разход е допустим за получаване на подкрепа от оперативната програма, ако той е направен от бенефициер и платен в периода между 1 декември 2013 г. и 31 декември 2023 г.
3. Не се избират за финансиране от оперативната програма операции, които са били физически завършени или изцяло осъществени преди подаването на заявление за финансиране по оперативната програма от страна на бенефициера до управляващия орган, независимо дали всички свързани плащания са направени от бенефициера или не.
4. В случай на изменение на оперативна програма разходите, станали допустими поради това изменение на оперативната програма, са допустими единствено от датата на подаване от държавата членка на искането за изменение до Комисията.
Член 23
Допустимост на операциите
1. Операциите, подкрепяни от оперативна програма, се извършват в държавата членка, за която се отнася оперативната програма.
2. Операциите могат да получават подкрепа от оперативна програма, при условие че са избрани в съответствие с честна и прозрачна процедура въз основа на критерии, определени в оперативната програма или одобрени от мониторинговия комитет, по целесъобразност.
3. Критериите за подбор и списъците с подбраните за подпомагане от ОПII операции се съобщават при приемане от мониторинговите комитети на оперативните програми, съфинансирани от ЕСФ.
4. Храните и/или основното материално подпомагане за най-нуждаещите се лица могат да бъдат закупувани от самите партньорски организации.
Храните и/или основното материално подпомагане за най-нуждаещите се лица могат да бъдат закупувани и от публичен орган и да бъдат предоставяни безвъзмездно на партньорските организации. В такъв случай храните могат да бъдат набавяни посредством използването, преработката или продажбата на продукти,, пласирани в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, при условие че това е икономически най-благоприятният вариант и не води до неоправдано забавяне на доставката на хранителните продукти на партньорските организации. Сумите, получени от такива трансакции, следва да бъдат изразходвани в полза на най-нуждаещите се лица и следва да не се използват по такъв начин, че да се облекчат задълженията на държавите членки за съфинансиране на програмата, предвидени в член 20 от настоящия регламент.
Комисията прилага процедурите, приети в съответствие с член 20, буква и) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, относно използването на посочените там продукти, тяхната преработка или продажба за целите на настоящия регламент с цел да се гарантира максимална ефективност.
5. Храните и/или основното материално подпомагане като цяло се предоставят на най-нуждаещите се лица безвъзмездно.
6. Операциите, подкрепяни от Фонда, не могат да получават подкрепа от повече от една оперативна програма, съфинансирана от Фонда, или от други инструменти на Съюза, за да се избегне дублиране на финансирането.
Член 24
Форми на подкрепа
Държавите членки използват Фонда, за да предоставят подкрепа под формата на безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки или съчетание от двете. Тази подкрепа обаче не може да бъде под формата на помощи по член 107, параграф 1 ДФЕС.
Член 25
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства могат да бъдат отпускани под формата на:
а)
възстановяване на действително направени и платени допустими разходи;
б)
възстановяване на база разходи за единица продукт;
в)
еднократни суми, който не надхвърлят 100 000 EUR публична подкрепа;
г)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи.
2. Възможностите, посочени в параграф 1, могат да се комбинират в една операция само когато всяка една възможност обхваща различна категория разходи или когато те се използват за последващи фази на съответната операция.
3. Размерите на сумите, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се определят въз основа на:
а)
коректен, справедлив и проверим метод на изчисление, основаващ се на един от следните видове данни:
(i)
статистически данни или друга обективна информация;
(ii)
проверени данни за минали периоди за отделните бенефициери или прилагането на техните обичайни практики за осчетоводяване на разходите;
б)
методи и съответни разходи за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единни ставки, прилагани в други програми за безвъзмездни средства, финансирани изцяло от съответната държава членка, за подобен тип операция и бенефициер;
в)
ставки, установени в настоящия регламент;
г)
конкретно за отделния случай на база проектобюджет, договорен предварително с управляващия орган, при условие че публичната подкрепа не надвишава 100 000 EUR.
4. За целите на прилагането на дял VI сумите, изчислени съгласно формите на безвъзмездни средства, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се считат за допустими разходи, направени и платени от бенефициера.
5. Документите, определящи условията за предоставяне на подкрепа за всяка операция, определят метода, приложим за определянето на разходите за операцията и условията за изплащане на безвъзмездните средства.
Член 26
Допустимост на разходите
1. Допустимостта на разходите се определя въз основа на националните правила, освен в случаите, при които са установени специални правила във или въз основа на настоящия регламент.
2. Независимо от параграф 1, допустими за получаване на подкрепа от оперативната програма ОП I са следните разходи:
а)
разходите по закупуване на храни и/или основно материално подпомагане;
б)
когато храните или основното материално подпомагане се закупуват от публичен орган и се предоставят на партньорски организации, разходите за транспортирането на храните или основното материално подпомагане до складовете на партньорските организации и разходите за съхраняване под формата на единна ставка в размер на 1 % от разходите, посочени в буква а), или, в надлежно обосновани случаи, действително възникналите и платени разходи;
в)
административни разходи и разходи за транспорт и съхранение на партньорските организации като единна ставка в размер на 5 % от разходите, посочени в буква а); или 5 % от стойността на продуктите, пласирани в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1308/2013;
г)
разходи за събирането, транспортирането, съхраняването и разпределянето на даренията от храни и пряко свързаните с тях дейности на повишаване на осведомеността, възникнали за и платени от партньорски организации;
д)
разходи за съпътстващи мерки, предприети и декларирани от партньорските организации, които доставят пряко или по линия на споразумения за сътрудничество храните и/или основното материално подпомагане на най-нуждаещите се лица, под формата на единна ставка в размер на 5 % от разходите, посочени в буква а).
3. Независимо от параграф 1, разходите, които отговарят на условията за подпомагане от оперативна програма, са разходите, направени съгласно член 27, параграф 4, или за непреките разходи, възникнали в съответствие с член 27, параграф 4, единна ставка в размер на 15 % от допустимите преки разходи за персонал.
4. Следните разходи не са допустими за получаване на подкрепа от оперативната програма:
а)
лихви по дългове;
б)
предоставяне на инфраструктура;
в)
разходи за стоки втора употреба;
г)
данък върху добавената стойност, освен когато той не е възстановим съгласно националното законодателство за облагане с ДДС.
Член 27
Техническа помощ
1. По инициатива на Комисията или от нейно име, и при спазване на таван от 0,35 % от годишно заделените за него средства Фондът може да финансира мерки за подготовка, мониторинг, административна и техническа помощ, одит, информация, контрол и оценка, необходими за изпълнението на настоящия регламент, както и за дейности по член 10.
2. Комисията се консултира с държавите членки и организациите, които представляват партньорските организации на равнището на Съюза, относно заплануваното използване на техническото подпомагане.
3. Всяка година Комисията изготвя посредством актове за изпълнение своите планове за типа действия, свързани с изброените в параграф 1 мерки, за които се предвижда принос от Фонда.
4. По инициатива на държавите членки и при спазване на таван от 5 % от заделените по Фонда средства оперативната програма може да финансира мерки за подготовка, управление, мониторинг, административна и техническа помощ, одит, информация, контрол и оценка, необходими за изпълнението на настоящия регламент. Той може да финансира и техническа помощ и изграждане на капацитет на партньорски организации.
ДЯЛ V
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 28
Общи принципи на системите за управление и контрол
Системите за управление и контрол, съгласно член 5, параграф 7, осигуряват:
а)
описание на функциите на всяка структура, участваща в управлението и контрола, и разпределението на функциите в рамките на всяка структура;
б)
спазване на принципа на разделение на функциите между и в рамките на тези организации;
в)
процедури за гарантиране на правомерността и редовността на декларираните разходи;
г)
компютризирани системи за счетоводство, съхраняване и предаване на финансови данни и данни за показателите с цел мониторинг и докладване;
д)
системи за докладване и мониторинг, в случаите, в които отговорната структура е възложила изпълнението на задачи на друга структура;
е)
механизми за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
ж)
системи и процедури за осигуряване на надеждна одитна следа;
з)
предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително и на измами, и събиране на недължимо платени суми, заедно с всички дължими лихви за просрочени плащания.
Член 29
Отговорности при споделено управление
В съответствие с принципа на споделено управление държавите членки и Комисията са отговорни за управлението и контрола на програмите съгласно определените им задължения в настоящия регламент.
Член 30
Отговорности на държавите членки
1. Държавите членки изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и поемат произтичащите от това отговорности, които са определени в правилата относно съвместното управление, съдържащи се във Финансовия регламент и в настоящия регламент.
2. Държавите членки предотвратяват, откриват и коригират нередностите и събират неправомерно изплатените суми, заедно с лихвите за просрочени плащания. Те съобщават на Комисията за нередности, които надвишават 10 000 EUR принос от Фонда, и я информират редовно за значителния напредък по отношение на свързаните административни и съдебни производства.
Държавите членки не информират Комисията за нередности по отношение на следните случаи:
а)
когато нередността се изразява единствено в цялостно или частично неизпълнение на операция, която е част от съфинансираната оперативна програма, поради несъстоятелност на бенефициера;
б)
когато случаите са докладвани доброволно от бенефициера на управляващия или сертифициращия орган, преди един от тези органи да е разкрил нередността, независимо дали преди или след изплащане на публичния принос;
в)
когато случаите са разкрити и коригирани от управляващия или сертифициращия орган преди включването на въпросния разход в отчет за разходите, представен на Комисията.
Във всички останали случаи, и по-специално тези, предшестващи обявяването в несъстоятелност, както и при съмнение за измама, установените нередности се докладват на Комисията, заедно със свързаните с тях мерки за предотвратяване и коригиране.
Когато неправомерно платените на даден бенефициер суми не могат да бъдат възстановени и това е в резултат на грешка или на небрежност от страна на държава членка, държавата членка отговаря за възстановяването на съответните суми към бюджета на Съюза. Държавите членки могат да решат да не събират дадена неправомерно платена сума, ако сумата, която трябва да бъде възстановена от бенефициера, без лихвите, не надвишава 250 EUR принос от Фонда.
Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 62, определящ допълнителни подробни правила относно критериите за установяване на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, и данните, които трябва да бъдат предоставени, както и относно условията и процедурите, които да се прилагат за определяне дали неподлежащите на събиране суми да бъдат възстановени от държавите членки.
Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по консултиране съгласно член 63, параграф 2 с цел определяне на честотата на докладването и формата, който трябва да бъде използван.
3. Държавите членки гарантират наличието на ефективна уредба за разглеждането на жалби във връзка с Фонда. За обхвата, правилата и процедурите във връзка с тези разпоредби отговарят държавите членки съгласно тяхната институционална и правна рамка. При поискване от Комисията, държавите членки разглеждат подадени в Комисията жалби, които попадат в обхвата на тяхната уредба. Държавите членки информират за резултатите от тези разглеждания Комисията при поискване.
4. Всеки официален обмен на информация между държавите членки и Комисията се извършва посредством електронна система за обмен на данни. Комисията приема акт за изпълнение, с който определя реда и условията, на които трябва да отговаря тази електронна система за обмен на данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 31
Определяне на органите
1. Всяка държава членка определя за всяка оперативна програма национален публичен орган или структура за управляващ орган. Един и същ управляващ орган може да бъде определен за две оперативни програми.
2. Държавата членка определя, за всяка оперативна програма, национален публичен орган или структура като сертифициращ орган, без да се засяга параграф 3. Един и същ сертифициращ орган може да бъде определен за две оперативни програми.
3. Държавата членка може да определи за дадена оперативна програма управляващ орган, който да изпълнява в допълнение функциите на сертифициращия орган.
4. Държавата членка определя за всяка оперативна програма национален публичен орган или структура, функционално независим(а) от управляващия орган и от сертифициращия орган, който/която да изпълнява ролята на одитен орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за две оперативни програми.
5. При условие че е спазен принципът за разделение на функциите, управляващият орган, сертифициращият орган, както и одитният орган - когато по ОП I и ОП II общият размер на подкрепата от Фонда не надхвърля 250 000 000 EUR, могат да бъдат част от един и същ публичен орган или структура.
6. Държавата членка може да определи едно или няколко междинни звена, които да извършват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган на отговорността на този орган. Съответните договорености между управляващия орган или сертифициращия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма.
7. Държавата членка или управляващият орган може да повери управлението на част от оперативна програма на междинно звено чрез споразумение в писмена форма между междинното звено и държавата членка или управляващия орган. Междинното звено предоставя гаранции за платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и за своя административен и финансов капацитет.
8. Държавата членка определя писмено правила, уреждащи нейните отношения с управляващите органи, сертифициращите органи и одитните органи, отношенията между тези органи и отношенията на тези органи с Комисията.
Член 32
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган отговаря за управлението на оперативната програма в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
2. По отношение на управлението на оперативната програма, управляващият орган:
(a)
когато е целесъобразно, подпомага работата на мониторинговия комитет, посочен в член 11, и му предоставя информацията, необходима за изпълнението на неговите задачи, и по-специално данните относно напредъка на оперативната програма при постигането на нейните цели, финансови данни и данни за показателите;
б)
съставя и след провеждане на консултации със съответните заинтересовани страни за ОП I или след одобрение от мониторинговия комитет по член 11 за ОП II, избягвайки евентуални конфликти на интереси, изпраща до Комисията годишните доклади и окончателния доклад за изпълнението, посочени в член 13;
в)
предоставя на междинните звена и на бенефициерите информация от значение съответно за изпълнението на техните задачи и за изпълнението на операциите;
г)
създава система за записване и съхраняване в компютризирана форма за всяка операция на данните, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници в операциите, съфинансирани от ОП II;
д)
гарантира, че данните, посочени в буква г), се събират, въвеждат и съхраняват в системата, посочена в буква г), в съответствие с разпоредбите на Директива 95/46/ЕО, като при наличие се използват данни, разбити по полов признак.
3. По отношение на подбора на операциите управляващият орган:
a)
изготвя и, по целесъобразност след одобрение, прилага подходящи процедури и/или критерии за подбор, които са недискриминационни и прозрачни;
б)
гарантира, че избраната операция:
i)
попада в обхвата на Фонда и оперативната програма;
ii)
отговаря на критериите, определени в оперативната програма и в членове 22, 23 и 26.
iii)
взема предвид, по целесъобразност, принципите, определени в член 5, параграфи 11, 12, 13 и 14.
в)
гарантира, че на бенефициера е предоставен документ, в който се посочват условията за подкрепа за всяка операция, включително специфичните изисквания, касаещи продуктите или услугите, които трябва да бъдат доставени по съответната операция, плана за финансиране и крайните срокове за изпълнение;
г)
се уверява, че бенефициерът разполага с необходимия административен, финансов и оперативен капацитет за изпълнение на условията, посочени в буква в), преди одобряването на операцията;
д)
се уверява, че когато операцията е започнала преди подаването на заявление за финансиране до управляващия орган, приложимото законодателство, касаещо операцията, е било спазено;
е)
определя видовете материално подпомагане за ОП I и вида действия за ОП II, към които се приписват разходите по дадена операция.
4. По отношение на финансовото управление и контрола на оперативната програма управляващият орган:
a)
проверява дали съфинансираните продукти и услуги са доставени и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са били заплатени и дали съответстват на приложимото законодателство, на оперативната програма и на условията за подкрепа за операцията;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на операциите, при които има възстановяване на суми въз основа на действително направени допустими разходи, поддържат или отделна счетоводна система, или адекватен счетоводен кодекс за всички трансакции, отнасящи се до операцията;
в)
създава ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, за да се гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряване на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 28, буква ж);
д)
изготвя декларацията за управлението и годишното обобщение, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, букви а) и б) от Финансовия регламент.
5. Проверките по параграф 4, буква а) включват следните процедури:
a)
административни проверки по отношение на всяко заявление за възстановяване, подадено от бенефициерите;
б)
проверки на операции на място.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на публичната подкрепа за дадена операция и на равнището на риска, установен при тези проверки и одити от одитния орган по отношение на системите за управление и контрол като цяло.
6. Проверки на място на отделни операции съгласно параграф 5, първа алинея, буква б), могат да се извършват на база извадка.
7. В случай че управляващият орган е също бенефициер в рамките на оперативната програма, уредбата на проверките, посочени в параграф 4, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя правилата за посочване на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютризирана форма, в рамките на системата за мониторинг, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член.
Комисията приема актове за изпълнение, с които определя техническите спецификации на системата, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
9. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя подробни минимални изисквания за одитната следа, посочена в параграф 4, буква г) от настоящия член, по отношение на счетоводните записи, които да се поддържат, и разходооправдателните документи, които да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите.
10. Комисията приема, с цел осигуряване на еднакви условия за прилагане на настоящия член, актове за изпълнение относно образеца на декларацията за управлението, посочена в параграф 4, буква д). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
Член 33
Функции на сертифициращия орган
Сертифициращият орган на дадена оперативна програма има по-специално следните отговорности:
a)
да изготвя и изпраща до Комисията заявления за плащане и да удостоверява, че те са продукт на надеждни счетоводни системи, основават се на проверими разходооправдателни документи и са били подложени на проверки от управляващия орган;
б)
да изготвя отчетите, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, буква а) от Финансовия регламент;
в)
да удостоверява пълнотата, точността и достоверността на сметките, както и че разходите, записани в тях, са в съответствие с приложимото законодателство и са били направени във връзка с операциите, избрани за финансиране в съответствие с критериите, приложими за оперативната програма, и в съответствие с приложимото законодателство;
г)
да гарантира наличието на система за записване и съхранение в компютризирана форма на счетоводните записи за всяка операция, която съхранява всички данни, необходими за изготвянето на заявленията за плащане и отчетите, включително записи на сумите, подлежащи на събиране, на събраните суми и на оттеглените суми в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция или оперативна програма;
д)
да гарантира - за целите на изготвянето и представянето на заявления за плащане - че е получил адекватна информация от управляващия орган относно процедурите и проверките, провеждани по отношение на разходите;
е)
да отчита - при изготвянето и подаването на заявления за плащане - резултатите от всички одити, извършени от или на отговорността на одитния орган;
ж)
да поддържа в компютризирана форма счетоводни записи на декларираните пред Комисията разходи и на съответното публично финансиране, заплатено на бенефициерите;
з)
да води счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, оттеглени в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция. Събраните суми се внасят повторно в бюджета на Съюза преди приключването на оперативната програма, като се приспадат от следващия отчет за разходите.
Член 34
Функции на одитния орган
1. Одитният орган осигурява извършването на одити на правилното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, както и на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи.
Декларираните разходи се одитират въз основа на представителна извадка или, по целесъобразност, чрез съществени проверки, и по принцип въз основа на статистически извадкови методи.
Нестатистически извадков метод може да се използва по професионална преценка на одитния орган в надлежно обосновани случаи в съответствие с международно признатите одитни стандарти и във всеки случай, когато броят операции за отчетната година не е достатъчен, за да се използва статистически метод.
В такива случаи размерът на извадката е достатъчен, за да позволи на одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, първа алинея, буква б) от Финансовия регламент.
Нестатистическият извадков метод обхваща минимум 5 % от операциите, за които пред Комисията са декларирани разходи по време на счетоводната година, и 10 % от разходите, които са декларирани пред Комисията по време на счетоводната година.
Когато общият размер на подкрепата от Фонда за ОП I не надхвърля 35 000 000 EUR, одитният орган може да ограничи одитните дейности до годишната одитна система, включително извършването на съществени проверки, въз основа на комбинация от случайни и основани на риска проверки на операциите. Одитната дейност трябва да се извършва в съответствие с международно приетите одитни стандарти и на ежегодна основа да определя количествено нивото на грешки в декларациите за разходи, заверени от Комисията.
2. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
3. Одитният орган гарантира, че при одитната дейност се вземат предвид международно приетите стандарти за одит.
4. Одитният орган в рамките на осем месеца от приемането на оперативна програма изготвя стратегия за одит за извършването на одити. В одитната стратегия се определя методологията на одита, метода за подбор на извадка или, по целесъобразност, метода на съществени проверки, за одити на операции и планирането на одити във връзка с текущата счетоводна година и двете следващи счетоводни години. Стратегията за одит се актуализира ежегодно от 2016 г. до и включително през 2024 г. Когато за две оперативни програми се прилага обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит на съответните оперативни програми. Одитният орган представя стратегията за одит на Комисията при поискване.
5. Одитният орган изготвя:
a)
одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, първа алинея, буква б) от Финансовия регламент;
б)
контролен доклад, в който са посочени основните констатации от извършените одити в съответствие с параграф 1, включително по отношение на откритите пропуски в системите за управление и контрол, както и предложените и изпълнени корективни действия.
Когато за две оперативни програми се прилага обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по буква б) от алинея 1, може да бъде групирана в единен доклад.
6. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определят образци на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
7. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 62, за да определи обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методологията за избор на извадката от операциите, упоменати в параграф 1 от настоящия член.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя подробни правила, свързани с използването на данните, събрани по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията.
Член 35
Процедура за определянето на управляващия орган и сертифициращия орган
1. Държавите членки нотифицират Комисията относно датата и формата на определянето на управляващия орган и - когато е приложимо - на сертифициращия орган, което се извършва на подходящо равнище, преди да подадат първото заявление за междинно плащане в Комисията.
2. Посоченото в параграф 1 определяне се извършва въз основа на доклад и становище на независима структура за одит, която оценява изпълнението от страна на органите на критериите, свързани с вътрешната среда за контрол, управлението на риска, дейностите за управление и контрол съгласно приложение IV.
Независимата структура за одит е одитен орган или друг публичен или частен правен субект, който разполага с необходимия одиторски капацитет и е независим от управляващия орган или - в зависимост от случая - от сертифициращия орган, и който извършва дейността си при отчитане на международно приетите стандарти за одит.
3. Държавите членки могат да вземат решение управляващ орган или сертифициращ орган, който е бил определен за такъв във връзка със съфинансирана от ЕСФ оперативна програма съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013, да се счита за определен за такъв орган за целите на настоящия регламент.
4. В едномесечен срок от нотификацията за определянето, посочена в параграф 1, Комисията може да поиска доклада и становището на независимия одитен орган, посочени в параграф 2, и описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган или, в зависимост от случая, сертифициращия орган. Комисията взема решение дали да поиска тези документи въз основа на своята оценка на риска.
Комисията може да представи коментари в срок от два месеца от получаването на документите, посочени в алинея 1.
Без да се засяга член 46, разглеждането на тези документи не води до прекъсване на обработването на заявленията за междинни плащания.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите по параграф 2, държавата членка посочва на съответното равнище, предвид сериозността на проблема, изпитателен срок, по време на който да се предприемат нужните корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на посочения от държавата членка изпитателен срок, държавата членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата членка незабавно нотифицира Комисията, когато определен орган бъде поставен на изпитателен срок, като предоставя информация за съответния изпитателен срок, а също така и когато вследствие на предприетите коригиращи действия изпитателният срок се прекратява или на органа се отнема статута му на определен орган. Без да се засяга прилагането на член 46, нотификацията за поставянето на определения орган на изпитателен срок от страна на държава членка не води до прекъсване на обработването на заявленията за междинни плащания.
6. Ако решението за определяне на управляващ или сертифициращ орган бъде отменено, държавите членки, в съответствие с процедурата по параграф 2, посочват нов орган, който поема функциите на управляващия или сертифициращия орган, и нотифицират Комисията за това.
7. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение във връзка с образеца на доклада, становището на независимия одитен орган и описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган, или в зависимост от случая, сертифициращия орган. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 36
Правомощия и отговорности на Комисията
1. Комисията се уверява въз основа на наличната информация, включително информация относно определянето на органи, които да отговарят за управлението и контрола, относно документите, предоставяни всяка година от тези определени органи съгласно член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, относно контролните доклади, годишните доклади за изпълнението и проведените от националните органи и от органите на Съюза одити, че държавите членки са създали системи за управление и контрол, които отговарят на изискванията на настоящия регламент, и че тези системи функционират ефективно в процеса на изпълнение на оперативните програми.
2. Длъжностните лица на Комисията или упълномощени представители на Комисията могат да извършват одити или проверки на място, при условие че на компетентния национален орган бъде дадено предизвестие от поне дванадесет работни дни, освен при спешни случаи. Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита необходимостта от избягване на неоправдано дублиране на одитите и проверките, извършвани от държавите членки, равнището на риска за бюджета на Съюза и необходимостта от свеждане до минимум на административната тежест за бенефициерите в съответствие с настоящия регламент. Обхватът на такива одити или проверки може да включва по-специално проверка на ефективното функциониране на системите за управление и контрол по дадена програма или част от нея, по операциите и оценка на доброто финансово управление на операциите или програмите. В такива одити или проверки могат да участват длъжностни лица или упълномощени представители на държавата членка.
Длъжностните лица на Комисията или упълномощените представители на Комисията, надлежно оправомощени да извършват одити или проверки на място, имат достъп до всички необходими досиета, документи и метаданни, независимо от носителя, на който се съхраняват, свързани с операции, подкрепяни от Фонда, или до системите за управление и контрол. Държавите членки предоставят копия на такива досиета, документи и метаданни на Комисията при поискване.
Определените в настоящия параграф правомощия не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват някои действия за конкретно определени от националното законодателство служители. Длъжностните лица и упълномощените представители на Комисията не участват, inter alia, в посещения по домовете или в официални разпити на лица в рамките на националното законодателство. Тези длъжностни лица и представители обаче имат достъп до информацията, получена по този начин, без да се засяга компетентността на националните съдилища и при пълно зачитане на основните права на засегнатите правни субекти.
3. Комисията може да изиска от дадена държава членка да предприеме необходимите действия с оглед осигуряване на ефективното функциониране на нейните системи за управление и контрол или да провери правомерността на разходите в съответствие с настоящия регламент.
Член 37
Сътрудничество с одитните органи
1. Комисията си сътрудничи с одитните органи за координацията на техните одитни планове и методи и незабавно обменя с тези органи резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол.
2. За да се улесни това сътрудничество, в случаите, в които държава членка определи повече от един одитен орган, държавата членка може да определи координационна структура.
3. Комисията, одитните органи и евентуалните координационни структури заседават редовно и по принцип най-малко веднъж годишно, освен ако не е договорено друго, за да разгледат годишния контролен доклад, одитното становище и стратегията за одит, както и да обменят възгледи по въпроси, свързани с подобряването на системите за управление и контрол.
ДЯЛ VI
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ И ОТМЯНА
ГЛАВА 1
Финансово управление
Член 38
Бюджетни задължения
Бюджетните задължения на Съюза по отношение на всяка оперативна програма се поемат на годишни вноски в периода между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2020 г. Решението на Комисията за приемане на оперативна програма се явява решение за финансиране по смисъла на член 84, параграф 2 от Финансовия регламент, а след нотифицирането си на засегнатата държава членка - правно задължение по смисъла на посочения регламент.
За всяка оперативна програма бюджетното задължение за първата вноска се поема след приемането на оперативната програма от Комисията.
Бюджетните задължения за следващите вноски се поемат от Комисията преди 1 май всяка година въз основа на решението, упоменато във втора алинея, освен случаите, в които се прилага член 16 от Финансовия регламент.
Член 39
Плащания от страна на Комисията
1. Плащанията от страна на Комисията на приноса от Фонда за всяка оперативна програма се извършват в съответствие с бюджетните кредити и при условие че са налични средства. Всяко плащане се регистрира в най-рано откритите бюджетни задължения на Фонда.
2. Плащанията са под формата на предварително финансиране, междинни плащания и плащане на окончателното салдо.
Член 40
Междинни плащания и плащане на окончателното салдо от страна на Комисията
1. Комисията възстановява под формата на междинни плащания 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране, определена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите публични разходи, включени в заявлението за плащане. Комисията определя оставащите суми, които да бъдат възстановени като междинни плащания или да бъдат събрани в съответствие с член 50.
2. Без да се засяга член 21, приносът от Фонда посредством междинните плащания и плащането на окончателното салдо не може да надвишава максималния размер на приноса от Фонда, определен в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 41
Заявления за плащане
1. Заявлението за плащане, което трябва да бъде представено на Комисията, предоставя цялата информация, необходима на Комисията с оглед изготвянето на отчети в съответствие с член 68, параграф 3 от Финансовия регламент.
2. В заявленията за плащане се включва, за оперативната програма като цяло и за техническата помощ, посочена в член 27, параграф 4, следното:
a)
общият размер на допустимите публични разходи, които бенефициерите са направили и платили за изпълнение на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган;
б)
общият размер на публичните разходи, направени за изпълнението на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган.
3. Допустимите разходи, включени в заявлението за плащане, се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност, с изключение на формите на подкрепа, посочени в член 25, параграф 1, букви б), в) и г) от настоящия регламент. За тези форми на предоставяне на безвъзмездни средства включените в дадено заявление за плащане суми представляват разходите, изчислени въз основа на приложимата база.
4. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определя образец на заявление за плащане. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 42
Плащания към бенефициерите
1. Управляващите органи гарантират, че в случай на предоставяне на безвъзмездни средства на партньорски организации на бенефициерите се осигурява паричен поток, който е достатъчен, за да се гарантира правилното изпълнение на операциите.
2. В зависимост от наличието на средства чрез предварително финансиране и междинни плащания, управляващият орган гарантира, че даден бенефициер получава общата сума на дължимите допустими публични разходи в пълен размер и не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера. Не се приспада или удържа каквато и да е сума и не се начислява специална такса или друга такса с равностоен ефект, която би намалила сумите, дължими на бенефициерите.
3. Крайният срок за плащане, посочен в параграф 2, може да бъде прекъснат от управляващия орган в един от следните надлежно обосновани случаи:
a)
сумата в искането за плащане не е дължима или не са били представени подходящите разходооправдателни документи, включително документите, необходими за проверките на управлението по член 32, параграф 4, буква а);
б)
започнато е разследване във връзка с евентуална нередност, отнасяща се до съответните разходи.
Засегнатият бенефициер се уведомява писмено за прекъсването и причините за него.
Член 43
Използване на еврото
1. Сумите, посочени в оперативните програми, представени от държавите членки, отчетите за разходите, исканията за плащане, отчетите и разходите, посочени в годишния и в окончателния доклад за изпълнението, се дават в евро.
2. Държавите членки, които не са приели еврото като своя парична единица към датата на заявлението за плащане, превръщат в евро сумите на разходите, направени в национална валута. Тези суми се превръща в евро, като се използва месечният счетоводен обменен курс на Комисията за месеца, през който разходът е бил отразен в отчетите на сертифициращия орган на съответната оперативна програма. Обменният курс се публикува по електронен път от Комисията всеки месец.
3. Когато еврото стане парична единица на дадена държава членка, процедурата по превръщане, описана в параграф 2, продължава да се прилага за всички разходи, вписани в отчетите от сертифициращия орган преди датата на влизане в сила на фиксирания обменен курс между националната парична единица и еврото.
Член 44
Изплащане и уравняване на предварителното финансиране
1. След решението на Комисията за приемане на оперативната програма Комисията изплаща сума за предварително финансиране в размер на 11 % от общия принос на Фонда за съответната оперативна програма.
2. Предварителното финансиране се използва само за плащания към бенефициерите при изпълнението на оперативната програма. То се предоставя без отлагане на отговорната за случая структура.
3. Общата сума, платена като предварително финансиране, се възстановява на Комисията, ако в 24-месечен срок от датата, на която Комисията е направила първото плащане за предварително финансиране, за съответната оперативна програма няма изпратени заявления за плащане. Възстановяването не засяга приноса на Съюза за съответната оперативна програма.
4. Платената като предварително финансиране сума се уравнява напълно в сметките на Комисията най-късно при приключването на оперативната програма.
Член 45
Краен срок за представяне на заявления за междинно плащане и за тяхното изплащане
1. Сертифициращият орган представя редовно заявление за междинно плащане в съответствие с член 41, параграф 2, обхващащо сумите, вписани в неговата счетоводна система през счетоводната година. Въпреки това, когато счита за необходимо, сертифициращият орган може да включи такива суми в заявленията за плащане, подадени през следващите счетоводни години.
2. Сертифициращият орган предава окончателното заявление за междинно плащане до 31 юли след края на предходната счетоводна година и във всеки случай преди първото заявление за междинно плащане за следващата счетоводна година.
3. Първото заявление за междинно плащане не се изпраща преди Комисията да е нотифицирана за определянето на управляващия орган и сертифициращия орган в съответствие с член 35.
4. Междинни плащания за оперативна програма не се правят, докато годишният доклад за изпълнението не бъде изпратен до Комисията в съответствие с член 13.
5. В зависимост от наличието на средства Комисията извършва междинното плащане не по-късно от 60 дни след датата, на която заявлението за плащане е регистрирано в Комисията.
Член 46
Прекъсване на срока за плащане
1. Срокът за изплащане на искане за междинно плащане може да бъде прекъснат от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Финансовия регламент за максимален срок от шест месеца, ако:
a)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато до него достигне информация, че разходите, посочени в дадено искане за плащане, са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 59, параграф 5 от Финансовия регламент.
Държавата членка може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още три месеца.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, до която се отнасят обстоятелствата, посочени в параграф 1, алинея 1, освен ако не е възможно да се определи частта на съответните разходи. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно информира писмено държавата членка и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки.
Член 47
Спиране на плащанията
1. Всички или част от междинните плащания могат да бъдат спрени от Комисията, ако са изпълнени едно или повече от следните условия:
a)
налице е сериозен недостатък във връзка с ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск приноса на Съюза към оперативната програма и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
разходите в даден отчет за разходите са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е отстранена;
в)
държавата членка не е успяла да предприеме необходимите действия за коригиране на ситуацията, довела до прекъсването по член 46;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за мониторинг или на данните за показателите;
2. Комисията може да реши чрез акт за изпълнение да спре всички или част от междинните плащания, след като даде на държавата членка възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички междинни плащания или на част от тях, когато държавата членка е предприела необходимите мерки, за да даде възможност за отмяна на спирането.
ГЛАВА 2
Подготовка, разглеждане и приемане на отчетите, и приключване на оперативни програми
Член 48
Представяне на информация
За всяка година, считано от 2016 г. до и включително 2025 г., държавите членки представят на Комисията до крайния срок, посочен в член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, следните документи, посочени в същия член, а именно:
a)
отчетите, посочени в член 49, параграф 1 от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
б)
декларацията за управлението и годишното обобщение, посочени в член 32, параграф 4, буква д) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
в)
одитното становище и контролния доклад, посочени в член 34, параграф 5, буква б) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
Член 49
Изготвяне на отчетите
1. Отчетите за всяка оперативна програма, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, буква е) от Финансовия регламент, се представят на Комисията. Отчетите обхващат счетоводната година и включват следните данни:
a)
общия размер на допустимите публични разходи, записани в счетоводните системи на сертифициращия орган, включени в исканията за плащане, подадени до Комисията в съответствие с член 41 и член 45, параграф 2 до 31 юли след края на счетоводната година, общия размер на съответните допустими публични разходи, направени за изпълнение на операциите, както и общия размер на съответните плащания към бенефициерите в съответствие с член 42, параграф 2;
б)
оттеглените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране към края на счетоводната година, и неподлежащите на събиране суми;
в)
равнение между разходите, посочени в съответствие с буква а), и разходите, декларирани по отношение на същата счетоводна година в заявленията за плащане, придружено от обяснение на разликите.
2. Когато държава членка изключи от своите отчети разходи, включени преди това в заявление за междинно плащане за счетоводната година, поради факта, че те са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността, цялата сума или част от тези разходи, за които е констатирано, че са законосъобразни и редовни, може да бъде включена в заявление за междинно плащане за следващи счетоводни години.
3. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определя образец на отчетите, посочени в настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 50
Проверка и приемане на отчетите
1. До 31 май на годината след края на счетоводния период Комисията, в съответствие с член 59, параграф 6 от Финансовия регламент, разглежда документите, представени от държавата членка съгласно член 48 от настоящия регламент.
По искане на Комисията, държавата членка представя цялата необходима допълнителна информация, така че да даде възможност на Комисията да определи до срока, предвиден в първа алинея от настоящия параграф, дали отчетите са пълни, точни и верни.
2. Комисията приема отчетите, когато може да стигне до заключението, че те са пълни, точни и верни. Комисията стига до такова заключение, когато одитният орган представи одитно становище без резерви относно пълнотата, точността и верността на отчетите, освен ако Комисията няма конкретни доказателства, че одитното становище за отчетите е ненадеждно.
3. Комисията информира държавата членка до срока, посочен в параграф 1, дали може да приеме отчетите.
4. Ако по причини, отнасящи се до държава членка, Комисията не може да приеме отчетите до крайния срок, посочен в параграф 1, Комисията уведомява държавите членки, като посочва мотивите в съответствие с параграф 2, както и действията, които е необходимо да бъдат предприети, и срока за тяхното приключване. В края на този срок Комисията информира държавата членка дали може да приеме отчетите.
5. Въпросите, свързани със законосъобразността и редовността на първичните трансакции във връзка с разходите, включени в отчетите, не се вземат предвид за целите на приемането на отчетите от Комисията. С процедурата на проверка и приемане на отчетите не се прекъсва обработката на заявленията за междинни плащания и тя не води до спиране на плащанията, без с това да се засягат членове 46 и 47.
6. Въз основа на приетите отчети Комисията изчислява сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година, и последващите корекции по отношение на плащанията за държавата членка. Комисията взема под внимание:
i)
сумите в отчетите, посочени в член 49, параграф 1, буква а), и към които трябва да се приложи ставката на съфинансиране, определена в член 20;
ii)
общия размер на плащанията, направени от Комисията през съответната счетоводна година, състоящ се от размера на междинните плащания, направени от Комисията в съответствие с член 21 и член 40, параграф 1.
7. След изчислението, извършено съгласно параграф 6 от настоящия член, Комисията изплаща всяка допълнителна дължима сума в срок от 30 дни от приемането на отчетите. В случай на сума, подлежаща на събиране от държавата членка, Комисията издава нареждане за събирането ѝ, което се изпълнява по възможност чрез прихващане от суми, дължими на държавата членка по следващи плащания по същата оперативна програма. Такова събиране не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от Фонда за оперативната програма. Събраните суми представляват целеви приходи по член 177, параграф 3 от Финансовия регламент.
8. Когато след прилагането на процедурата, предвидена в параграф 4, Комисията не може да приеме отчетите, тя определя на основата на наличната информация и в съответствие с параграф 6 сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година, и информира държавата членка. Ако държавата членка уведоми Комисията за съгласието си в срок от два месеца, след като Комисията предаде информацията, се прилага параграф 7. При отсъствие на такова съгласие Комисията взема решение посредством актове за изпълнение, в които се посочва сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година. Такова решение не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от Фонда за оперативната програма. На основата на решението Комисията прилага корекциите на плащанията за държавата членка в съответствие с параграф 7.
9. Приемането на отчетите от Комисията или на решение на Комисията съгласно параграф 8 не засяга прилагането на корекциите по членове 55 и 56.
10. Държавите членки могат да заменят неправомерните суми, разкрити след предаването на отчетите, като извършат съответните корекции в отчетите за счетоводната година, в която е установена нередността, без с това да се засягат членове 55 и 56.
Член 51
Наличност на документи
1. Управляващият орган гарантира, че всички разходооправдателни документи по отношение на разходи по линия на Фонда за операциите, за които общата сума на допустимите публични разходи не надвишава 1 000 000 EUR, са на разположение на Комисията и на Европейската сметна палата при поискване за период от три години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени разходите по операцията.
В случай на операции, различни от посочените в първа алинея, всички разходооправдателни документи се предоставят на разположение за период от две години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени окончателните разходи по приключената операция.
Управляващият орган може да реши да приложи за операции, за които общият размер на допустимите разходи не надвишава 1 000 000 EUR, правилото, посочено във втора алинея.
Периодът от време, посочен в първа алинея, се прекъсва в случай на съдебно производство или при надлежно обосновано искане на Комисията.
2. Управляващият орган информира бенефициерите за началната дата на периода, посочен в параграф 1.
3. Документите се съхраняват под формата на оригинали или заверени копия на оригиналите или на общоприети носители на информация, включително електронни версии на оригинални документи или документи, съществуващи единствено в електронна версия.
4. Документите се съхраняват във форма, която позволява идентифицирането на самоличността на субектите на данните в продължение на период, чиято продължителност не надвишава необходимата за целите, за които данните са събрани или обработени впоследствие.
5. Процедурата, по която се удостоверява, че документите, съхранявани на общоприети носители на данни, са верни с оригиналния документ, се определя от националните органи и чрез нея се гарантира, че съхраняваните версии отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
6. Когато документите съществуват единствено в електронна форма, използваните компютърни системи отговарят на приетите стандарти за сигурност, които гарантират, че съхраняваните документи отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
Член 52
Подаване на документите за приключването и плащане на окончателното салдо
1. Освен документите, посочени в член 48, за последната счетоводна година от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г. държавите членки представят окончателен доклад за изпълнението за оперативната програма.
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на приемането на отчетите за последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението, в зависимост от това коя дата е по-късна.
ГЛАВА 3
Финансови корекции и събиране
Член 53
Финансови корекции от страна на държавите членки
1. Държавите членки на първо място носят отговорност за разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и събиране на вземанията. В случай на системна нередност държавата членка разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
2. Държавите членки правят финансовите корекции, необходими във връзка с единични или системни нередности, открити в операциите или оперативните програми. Финансовите корекции се изразяват в отмяната на целия публичен принос за дадена операция или оперативна програма или на част от него. Държавата членка взема предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба за Фонда и прилага пропорционална корекция. Финансовите корекции се вписват в отчетите от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
3. Отмененият в съответствие с параграф 2 принос от Фонда може да бъде повторно използван от държавата членка в рамките на съответната оперативна програма при условията, посочени в параграф 4.
4. Отмененият в съответствие с параграф 2 принос не може да бъде повторно използван за операция, която е предмет на корекции, или - когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всяка операция, засегната от системната нередност.
5. Финансовата корекция не засяга задължението на държавите членки да събират вземанията по настоящия член.
Член 54
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като чрез актове за изпълнение отменя целия принос на Съюза в дадена оперативна програма или част от него и извършва събиране от държавата членка с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото законодателство.
2. Дадено нарушение на приложимото законодателство води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
a)
нарушението е повлияло върху избора на отговарящия орган на операция за получаване на подкрепа от Фонда или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се установи това влияние, съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние;
б)
нарушението е повлияло върху размера на разходите, декларирани за възстановяване от бюджета на Съюза, или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние.
3. При вземането на решение относно финансова корекция по параграф 1 Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита естеството и сериозността на нарушението на приложимото законодателство и неговите финансови отражения върху бюджета на Съюза. Комисията информира Европейския парламент и Съвета относно взетите решения за прилагане на финансови корекции.
Член 55
Критерии за финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции чрез актове за изпълнение, като отменя целия или част от приноса на Съюза към оперативната програма в съответствие с член 54, когато след извършване на необходимата проверка заключи, че:
a)
е налице сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск вече изплатения от Съюза принос в оперативната програма;
б)
държавата членка не е спазила своите задължения съгласно член 53 преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, съдържащи се в дадено заявление за плащане, са неправомерни и не са коригирани от държавата членка преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции отделни случаи на констатирани нередности, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, финансирани за сметка на Фонда, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
2. Когато взема решение относно корекция по параграф 1, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъци в системите за управление и контрол, установени в оперативната програма.
3. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като разгледа предприетите от съответната държава членка мерки по член 53, параграф 2, уведомленията, изпратени по член 30, параграф 2, и отговорите от държавата членка.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62 за установяването на подробни правила относно критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, в т.ч. основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на равнището на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
Член 56
Процедура за финансови корекции от страна на Комисията
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията открива процедурата, като информира държавата членка за предварителните заключения от своята проверка и изисква от държавата членка да представи коментарите си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на единна ставка, на държавата членка се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. Със съгласието на Комисията държавата членка може да ограничи обхвата на тази проверка до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за тази проверка, не надвишава два месеца след двумесечния период, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид евентуалните доказателства, представени от държавата членка в сроковете, определени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че държавата членка не приеме предварителните заключения на Комисията, държавата членка се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че цялата информация, която е от значение, и всички коментари са налице като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на съгласие и без да се засяга параграф 7от настоящия член, държавата членка може отново да използва фонда съгласно член 53, параграф 3.
6. С оглед извършване на финансови корекции Комисията взема решение чрез актове за изпълнение в срок от шест месеца от датата на изслушването, или от датата на получаване на допълнителна информация, когато държавата членка се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията взима предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният период започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушване, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията, при изпълнение на отговорностите си по член 36, или Европейската сметна палата констатира нередности, демонстриращи сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на подкрепата от Фонда за оперативната програма.
Първа алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол, който, преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
a)
е бил идентифициран в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки, или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от държавата членка.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол се основава на приложимото законодателство към момента на предаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
a)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и значимостта на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и техните финансови отражения върху бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на единна ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от държавата членка, които са били подложени на корекция в отчетите в съответствие с член 50, параграф 10, както и разходите - предмет на текуща оценка за тяхната законосъобразност и редовност съгласно член 49, параграф 2;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от държавата членка за други сериозни недостатъци, установени от държавата членка при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
Член 57
Възстановяване на суми
1. Дължимо възстановяване на суми в бюджета на Съюза се извършва преди крайната дата, посочена в нареждането за събиране, изготвено в съответствие с член 73 от Финансовия регламент. Датата, на която плащането е дължимо, е последният ден от втория месец след издаването на нареждането.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече от датата, на която то е дължимо, и приключва на датата на действителното плащане. Размерът на тази лихва е един и половина процентни пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните ѝ операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца, в който попада датата, на която плащането е дължимо.
Член 58
Пропорционален контрол на оперативните програми
1. Операциите, за които общите допустими разходи не превишават 150 000 EUR, не подлежат на повече от един одит от одитния орган или от Комисията преди предаването на отчетите за счетоводната година, през която е приключила операцията. Другите операции не подлежат на повече от един одит за счетоводна година от одитния орган или от Комисията преди предаването на отчетите за счетоводната година, през която е приключила операцията. Операциите не подлежат на одит от страна на Комисията или одитния орган през годината, в която вече е извършен одит от Европейската сметна палата, при условие че резултатите от одитната дейност, извършена от Европейската сметна палата за тези операции, могат да бъдат използвани от одитния орган или от Комисията за целите на изпълнението на съответните им задачи.
2. Одитът на дадена операция, подпомагана от ОП I, може да обхваща всички етапи от нейното изпълнение и всички нива на веригата за разпределяне, с единственото изключение на контрола на крайните потребители, освен ако при оценка на риска не се установи конкретен риск от нередност или измама.
3. За оперативни програми, за които последното одитно становище показва, че не са налице съществени недостатъци, Комисията може да се договори с одитния орган на последващото заседание, посочено в член 37, параграф 2, че нивото на изискваната одитна дейност може да бъде намалено, така че то да е пропорционално на установената степен на риск. В такива случаи Комисията не извършва собствени одити на място, освен ако са налице доказателства за недостатъци в системата за управление и контрол, които влияят върху декларираните пред Комисията разходи през дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
4. За оперативни програми, за които Комисията достигне до заключението, че становището на одитния орган е надеждно, тя може да се договори с одитния орган да ограничи одитите на Комисията на място с цел одиторска проверка на работата на одитния орган, освен ако са налице доказателства за недостатъци в работата на одитните органи за дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
5. Независимо от параграф 1, одитният орган и Комисията могат да провеждат одити на операциите в случай че оценка на риска или одит, извършен от Европейската сметна палата, установи специфичен риск от нередност или измама, в случай че са налице доказателства за сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на съответната оперативна програма, както и през периода, посочен в член 51, параграф 1. Комисията може, за целите на оценяването на работата на даден одитен орган, да преразгледа одитната пътека на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган, и когато в съответствие с международно признатите стандарти за одит е необходимо с цел получаване на гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, Комисията може да извърши одит на операциите.
ГЛАВА 4
Отмяна
Член 59
Отмяна
1. Комисията отменя частта от сумата за дадена оперативна програма, която не е била използвана за плащане под формата на предварително финансиране и междинни плащания до 31 декември на третата финансова година след годината на бюджетното задължение по оперативната програма, или за която изготвено в съответствие с член 41 заявление за плащане не е било представено в съответствие с член 45, включително всяко заявление за плащане, което изцяло или отчасти е обект на прекъсване на срока за плащане или спиране на плащанията.
2. Частта от задълженията, която все още е неприключена към 31 декември 2023 г., се отменя, ако някой от документите, изисквани по член 52, параграф 1, не е бил внесен в Комисията до крайния срок, определен в член 52, параграф 1.
Член 60
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със сумите, равностойни на тази част от бюджетното задължение, за която:
a)
операциите са спрени поради съдебно производство или обжалване по административен ред, което има суспензивно действие; или
б)
не е било възможно да се представи искане за плащане поради причини, дължащи се на форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата оперативна програма или на част от нея.
Националните органи, които твърдят, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно първа алинея, буква б), доказват преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата оперативна програма или на част от нея.
За целите на първа алинея, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти в зависимост от продължителността на форсмажорните обстоятелства или броя на годините между датата на съдебното или административното решение, спиращо изпълнението на операцията, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
2. До 31 януари държавата членка предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1, първа алинея, букви а) и б) изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана към края на предходната година.
Член 61
Процедура
1. Комисията своевременно информира държавата членка и управляващия орган, когато е налице риск от прилагане на правилото за отмяна по член 59.
2. Въз основа на информацията, получена към 31 януари, Комисията уведомява държавата членка и управляващия орган относно размера на отмяната, до която е довела информацията.
3. Държавата членка разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни държавата членка представя на Комисията преразгледан план за финансиране, отразяващ за съответната финансова година намаления размер на подкрепата по оперативната програма. Ако планът не бъде представен, Комисията преразглежда плана за финансиране, като намалява приноса на Фонда за съответната финансова година.
5. Не по-късно от 30 септември Комисията изменя решението за приемане на оперативната програма чрез актове за изпълнение.
ДЯЛ VII
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ, РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРИЛАГАНЕ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 62
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 13, параграф 6, член 30, параграф 2, пета алинея, член 32, параграф 8, първа алинея, член 32, параграф 9, член 34, параграф 7, член 34, параграф 8 и член 55, параграф 4, се предоставя за неопределен срок, считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
3. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
4. Делегираните актове влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Ако при изтичането на посочения срок нито Европейският парламент, нито Съветът са възразили срещу делегирания акт, той се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и влиза в сила на датата, посочена в него.
Делегираният акт може да бъде публикуван в Официален вестник на Европейския съюз и да влезе в сила преди изтичането на този срок, ако и Европейският парламент, и Съветът са информирали Комисията за намерението си да не повдигат възражения срещу въпросния акт.
Ако Европейският парламент или Съветът възрази срещу делегиран акт, той не влиза в сила. Институцията, която повдига възражения срещу делегиран акт, посочва причините за това.
Член 63
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение във връзка с изпълнителните правомощия, посочени в член 32, параграф 8, втора алинея, от настоящия регламент и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 64
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 223/2014/EU RENDELETE
(2014. március 11.)
a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Európai Tanács 2010. június 17-i ülésének következtetéseivel összhangban, ahol elfogadták az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiát (Európa 2020 stratégia), az Unió és a tagállamok célul tűzték ki, hogy 2020-ig legalább 20 millióval csökkentik a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek számát. Mindazonáltal 2011-ben az Unióban élő lakosság közel egynegyedét (119,82 millió lakost) fenyegette szegénység vagy társadalmi kirekesztés, ami az előző évhez képest megközelítőleg 4 millióval több embert jelent. A szegénység és a társadalmi kirekesztés azonban nem mindenütt egyforma az Unióban, és súlyosságuk tagállamonként eltérő.
(2)
Az anyagi vagy akár súlyos anyagi nélkülözésben élő személyek száma növekszik az Unióban, és 2011-ben az uniós polgárok közel 8,8 %-a élt súlyos anyagi nélkülözésben. Ráadásul az említett személyek kirekesztettségének mértéke gyakran túl nagy ahhoz, hogy élvezhessék az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), és különösen az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) aktivizáló intézkedéseinek előnyeit.
(3)
A tagállamoknak és a Bizottságnak megfelelő lépéseket kell tenniük a hátrányos megkülönböztetés megakadályozására, és biztosítaniuk kell a férfiak és nők közötti egyenlőséget és a nemi dimenzió koherens integrálását a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (a továbbiakban: az alap) előkészítésének, programozásának, irányításának és végrehajtásának, monitoringjának és értékelésének valamennyi szakaszában, valamint a tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok és a bevált gyakorlatok cseréje során.
(4)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke hangsúlyozza, hogy az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok - ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait - tiszteletben tartásának értékein alapul.
(5)
Az EUSZ 6. cikke hangsúlyozza, hogy az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogokat, szabadságokat és elveket.
(6)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikke előírja, hogy átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Uniónak úgy kell kialakítania és folytatnia tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze.
(7)
Az alapnak meg kell erősítenie a társadalmi kohéziót azáltal, hogy hozzájárul az Unióban tapasztalható szegénység csökkentéséhez és végső soron a szegénység legrosszabb formáinak felszámolásához olyan nemzeti programok támogatásával, amelyek nem pénzügyi támogatást nyújtanak az élelmiszerhiány és a súlyos anyagi nélkülözés enyhítéséhez és/vagy hozzájárulnak leginkább rászoruló személyeknek a társadalmi befogadásához. Az alapnak enyhíteni kell a mélyszegénység azon formáit, amelyek a legnagyobb társadalmi kirekesztéshez vezetnek, például a hajléktalanságot, a gyermekszegénységet és az élelmiszerhiányt.
(8)
Az alapnak nem célja a tagállamok által a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem terén folytatott közpolitikák helyettesítése, különösen nem azoké, amelyek a kiszolgáltatott, alacsony jövedelemmel rendelkező csoportok marginalizálódásának megakadályozásához, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés fokozott veszélyére való figyelmeztetéshez szükségesek.
(9)
Az EUMSZ 317. cikke értelmében, illetve a megosztott irányítás összefüggésében meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára az Unió költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos hatáskörének gyakorlását, és egyértelművé kell tenni a tagállamok együttműködési feladatait. E feltételek alkalmazása révén a Bizottságnak meg kell tudnia bizonyosodni arról, hogy a tagállamok jogszerűen és szabályosan, illetve a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) értelmében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel az alapot.
(10)
Ezen előírásoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a támogatott műveletek összhangban legyenek az alkalmazandó uniós joggal, valamint a kapcsolódó, az e rendeletet közvetlenül vagy közvetve végrehajtó nemzeti joggal és szakpolitikákkal, különösen az élelmezésbiztonság és/vagy a leginkább rászoruló személyeknek juttatott alapvető anyagi támogatás tekintetében.
(11)
Az alap előirányzatainak tagállamok közötti elosztása során a 2014-2020-as időszakban egyforma mértékben figyelembe kell venni a következő mutatókat, amelyeket az Eurostat adatai alapján értékelnek: a súlyos anyagi nélkülözésben élő lakosság és a rendkívül alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő lakosság. Az elosztás során figyelembe kell venni továbbá a leginkább rászoruló személyek segítésének tagállamonként eltérő módjait. A 2014-2020-as programozási időszakban azonban minden egyes tagállamnak legalább 3 500 000 EUR-t kell kapnia egy megfelelő szintű forrásokkal rendelkező operatív program kialakítása érdekében.
(12)
Az alap tagállamoknak szóló előirányzatait a strukturális alapokból a tagállamnak járó előirányzatokból kell levonni.
(13)
A tagállamok operatív programjainak meg kell határozniuk és indokolniuk kell az élelmiszerhiány és/vagy az anyagi nélkülözés kezelni kívánt formáit, és/vagy a támogatni kívánt társadalmi befogadást célzó tevékenységeket, és meg kell fogalmazniuk a nemzeti programok alap általi támogatása keretében a leginkább rászoruló személyeknek történő segítségnyújtás jellemzőit. További olyan elemeket is tartalmazniuk kell, amelyek szükségesek az operatív programok eredményes és hatékony végrehajtásának biztosításához.
(14)
Az Unióban a súlyos élelmiszerhiánnyal egyidejűleg jelentős élelmiszer-pazarlás tapasztalható. Ezért az alapnak adott esetben támogatnia kell az élelmiszer-adományozást. Ez azonban nem érinti a meglévő akadályok felszámolásának szükségességét az élelmiszertöbbletből származó adományok ösztönzése érdekében, az élelmiszerhiány leküzdése céljából.
(15)
Az alapból finanszírozott intézkedések eredményes és hatékony végrehajtása érdekében adott esetben a tagállamoknak elő kell segíteniük a regionális és helyi hatóságok, valamint a civil társadalmat képviselő szervezetek közötti együttműködést és az alapból finanszírozott intézkedések kidolgozásában és alkalmazásában érintett összes szereplő részvételét.
(16)
Az alap hatékonyságának maximalizálása céljából, különös tekintettel a nemzeti körülmények esetleges változására, helyénvaló az operatív programok módosítására szolgáló eljárás létrehozása.
(17)
A leginkább rászoruló személyek különböző szükségleteire való lehető leghatékonyabb és legmegfelelőbb reagálás és e személyek megsegítése érdekében a partnerség elvét kell alkalmazni.
(18)
A tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje jelentős hozzáadott értéket képvisel, mivel megkönnyíti a kölcsönös tanulást. A Bizottságnak elő kell mozdítania és támogatnia kell ezek elterjedését, miközben törekednie kell a szinergiákra a bevált gyakorlatoknak a kapcsolódó alapok - különösen az Európai Szociális Alap (ESZA) - keretében történő cseréjével.
(19)
Az operatív programok végrehajtása előrehaladásának monitoringja érdekében a tagállamoknak éves végrehajtási jelentéseket és záró végrehajtási jelentéseket kell készíteniük, és be kell nyújtaniuk azokat a Bizottságnak. Ennek biztosítania kell, hogy lényeges és naprakész adatok álljanak ezen operatív programok rendelkezésére. Ugyanebből a célból a Bizottságnak és valamennyi tagállamnak - hacsak nem állapodnak meg másképp - minden évben ülésezniük kell felülvizsgálat elvégzése céljából. Az érintetteket megfelelő módon be kell vonni a monitoringba.
(20)
Az egyes operatív programok minőségének és kialakításának javítása, valamint az alap eredményességének és hatékonyságának értékelése érdekében előzetes és utólagos értékeléseket kell végezni. Ezeket az értékeléseket releváns adatokkal kell alátámasztani, és adott esetben az operatív program keretében támogatásban részesülő, leginkább rászoruló személyekkel kapcsolatos felmérésekkel, valamint szükség esetén a programozási időszak során végzett értékelésekkel kell kiegészíteni. Ezeknek az értékeléseknek tiszteletben kell tartaniuk a végső kedvezményezettek magánéletét, és úgy kell őket elvégezni, hogy ne bélyegezzék meg a leginkább rászoruló személyeket. Ezzel kapcsolatban meg kell határozni a tagállamok és a Bizottság feladatait.
(21)
Az alap értékelése és az értékelési módszertan kidolgozása során tekintetbe kell venni, hogy a rászorultság összetett, többdimenziós jellegű fogalom.
(22)
A polgároknak joguk van tudni, hogy az Unió pénzügyi forrásait miként és milyen célból fektetik be. Az alap eredményeire vonatkozó információk széles körű terjesztése és a finanszírozási lehetőségek hozzáférhetőségének és átláthatóságának biztosítása érdekében részletes tájékoztatási és kommunikációs szabályokat kell létrehozni, különösen a kedvezményezettek, a tagállamok és adott esetben a helyi és regionális hatóságok feladataira vonatkozóan.
(23)
A személyes adatok feldolgozásával és szabad áramlásával összefüggésben a személyek védelmére vonatkozó uniós jog, így különösen a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) alkalmazandó.
(24)
Meg kell határozni az alapból az operatív programokhoz nyújtott társfinanszírozás mértékének legmagasabb szintjét az uniós források multiplikátor hatásának biztosítása céljából. Emellett az átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamok helyzetére is megoldást kell találni.
(25)
A jogosultsági időszakra, valamint az alappal kapcsolatos műveletekre és kiadásokra vonatkozóan Unió-szerte egységes, egyszerű és méltányos szabályokat kell alkalmazni. A jogosultsági feltételeknek tükrözniük kell az alap célkitűzéseinek és lakossági célcsoportjainak egyedi jellegét, különösen a műveletek megfelelő és egyszerűsített támogathatósági feltételei, valamint a támogatási formák és a visszatérítésre vonatkozó szabályok és feltételek révén.
(26)
Tekintettel az ajánlati felhívások közzétételének időpontjára és e rendelet elfogadásának, valamint az operatív programok kidolgozásának határidőire, olyan szabályokra van szükség, amelyek zökkenőmentes átmenetet biztosítanak az élelmiszer-segélyezés megszakadásának elkerülése érdekében. Ennek érdekében helyénvaló a kiadásokat 2013. december 1-jétől elszámolhatóvá tenni.
(27)
Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) előírja, hogy az állami intervencióval vásárolt termékekkel való rendelkezés történhet úgy, hogy a termékeket az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program rendelkezésére bocsátják, amennyiben a szóban forgó program ezt lehetővé teszi. Mivel - a körülményektől függően - az intervenciós készletekből származó termékek felhasználásával, feldolgozásával vagy értékesítésével való élelmiszer-előállítás a gazdaságilag legkedvezőbb lehetőség, helyénvaló hogy e rendelet biztosítsa ezt a lehetőséget. Az ilyen termékekkel kapcsolatos ügyletekből származó összegeket a leginkább rászoruló személyek javára kellene felhasználni. Az említett összegeket nem lehetne a tagállamok program-társfinanszírozási kötelezettségeinek a csökkentésére felhasználni. Az említett termékek és az azokból eredő bevételek lehető leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságnak az 1308/2013/EU rendelettel összhangban, olyan eljárásokat létrehozó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amelyek révén az említett termékek felhasználhatók, feldolgozhatók vagy értékesíthetők a leginkább rászoruló személyek számára kidolgozott program céljaira.
(28)
Meg kell határozni az intézkedések azon típusait, amelyeket a Bizottság vagy a tagállamok kezdeményezésére - az alapból történő támogatással, technikai segítségnyújtásként - lehet végrehajtani. A Bizottságnak ennek érdekében konzultálnia kell a tagállamokkal és az uniós szintű partnerszervezetek képviselőivel.
(29)
A megosztott irányítás elvének megfelelően a programok irányításáért és kontrolljáért a tagállamoknak és a Bizottságnak kell felelniük. Operatív programjaik végrehajtásáért és kontrolljáért - irányítási és kontrollrendszerük révén -a tagállamok viselik az elsődleges felelősséget.
(30)
A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk az irányítási és kontrollrendszereik megfelelő struktúrájának és működésének biztosítására az alap jogszerű és szabályos felhasználása érdekében. Meg kell határozni ezért a tagállamoknak az operatív programjaik irányítási és kontrollrendszereivel kapcsolatos, valamint az uniós jog szabálytalan alkalmazásának vagy megsértésének megelőzése, felderítése és korrekciója tekintetében fennálló kötelezettségeit.
(31)
A tagállamoknak teljesíteniük kell az irányítási, kontroll- és auditkötelezettségeket, továbbá el kell látniuk az e rendeletben és a költségvetési rendeletben a megosztott irányítással kapcsolatban meghatározott szabályok által megállapított feladatokat. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az e rendeletben megállapított feltételekkel összhangban hatékony szabályozás álljon rendelkezésre az alappal kapcsolatos panaszok kivizsgálására. A szubszidiaritási elvvel összhangban a tagállamoknak a Bizottság kérésére meg kell vizsgálniuk a Bizottsághoz benyújtott azon panaszokat, amelyek szabályozásuk hatálya alá tartoznak, és kérésre tájékoztatniuk kell a Bizottságot a vizsgálat eredményeiről.
(32)
A tagállamoknak egy irányító hatóságot, egy igazoló hatóságot és egy feladatkörében független audithatóságot kell kijelölniük minden egyes operatív program esetében. A tagállamok számára a kontrollrendszerek felállításával kapcsolatos rugalmasság érdekében helyénvaló annak a lehetőségnek a biztosítása, hogy az igazoló hatóság feladatkörét az irányító hatóság lássa el. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy közreműködő szervezeteket jelöljenek ki az irányító hatóság vagy az igazoló hatóság bizonyos feladatainak az elvégzésére. Ilyen esetben a tagállamoknak egyértelműen meg kell határozniuk ezek feladatait és funkcióit.
(33)
Az irányító hatóság viseli az elsődleges felelősséget az alap eredményes és hatékony végrehajtásáért, aminek során számos olyan funkciót tölt be, amely kapcsolatban áll az operatívprogram-irányítással és monitoringgal, pénzügyi irányítással és kontrollal, valamint a projekt kiválasztásával. Az irányító hatóság feladatait és funkcióit ennek megfelelően kell e rendeletben meghatározni.
(34)
Az igazoló hatóságnak kifizetési kérelmeket kell elkészítenie, és azokat be kell nyújtania a Bizottságnak. El kell készítenie az elszámolásokat, igazolnia kell azok teljességét, pontosságát és helytállóságát, valamint azt, hogy az elszámolásokban szereplő kiadások megfelelnek a vonatkozó uniós és nemzeti szabályoknak. Az igazoló hatóság feladatait és funkcióit e rendeletben kell meghatározni.
(35)
Az audithatóságnak biztosítania kell, hogy sor kerüljön az irányítási és kontrollrendszereknek a műveletekből megfelelően összeállított minta, valamint az elszámolások alapján történő auditjára. Az audithatóság feladatait és funkcióit e rendeletben kell meg határozni. A bejelentett kiadások auditját a műveletek reprezentatív mintáján kell elvégezni, hogy az eredményeket extrapolálni lehessen. Általános szabályként a megbízható reprezentatív minta biztosítása érdekében statisztikai mintavételi módszert kell alkalmazni. Mindazonáltal lehetővé kell tenni az audithatóságok számára, hogy megfelelően indokolt esetekben nem statisztikai mintavételi módszert vagy tételes tesztelést is alkalmazzanak, feltéve, hogy az e rendeletben megállapított feltételek teljesülnek.
(36)
Annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az alaphoz tartozó irányítási és kontrollrendszerek konkrét felépítését, valamint az arányos megközelítés biztosításának szükségességét, egyedi rendelkezéseket kell hozni az irányító hatóság és az igazoló hatóság kijelölésére vonatkozóan. A szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében az e rendeletben meghatározott kijelölési kritériumoknak való megfelelés előzetes ellenőrzésének az irányító és az igazoló hatóságra kell korlátozódnia. Nem szükséges előírni a kijelölés Bizottság általi jóváhagyását. A kijelölési kritériumoknak való megfelelés audit- és kontrollintézkedések alapján történő monitoringjának jogorvoslati kiigazító intézkedések megtételéhez, illetve esetlegesen a kijelölés megszüntetéséhez kell vezetnie, amennyiben az eredmények szerint nem valósul meg a kritériumoknak való megfelelés.
(37)
A Bizottság pénzügyi kontrollra vonatkozó jogkörének sérelme nélkül biztosítani kell a tagállamok és a Bizottság közötti, e rendelet keretében történő együttműködést, és meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy - a nemzeti rendszerek kontrolljára irányuló stratégia tekintetében - meghatározza a biztosítékok azon szintjét, amelyet a nemzeti auditszervezetektől meg kell kapnia.
(38)
Meg kell határozni a Bizottság azon jogköreit és feladatait, amelyek keretében ellenőrzi az irányítási és a kontrollrendszerek eredményes működését, valamint felhívhatja a tagállamokat intézkedések meghozatalára. A Bizottság hatáskörét ki kell terjeszteni olyan helyszíni auditok elvégzésére, amelyek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással kapcsolatos kérdésekre összpontosítanak, annak érdekében, hogy az alap teljesítményéről következtetéseket lehessen levonni.
(39)
Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait évente kell megtenni. A programozás eredményes irányítása érdekében az előfinanszírozásra, az időközi kifizetési kérelmekre és a végső egyenlegre vonatkozóan egyszerű szabályokat kell megállapítani.
(40)
Annak érdekében, hogy Bizottság számára az elszámolások elfogadása előtt megfelelő biztosítékok álljanak rendelkezésre, az időközi kifizetési kérelmek esetében a visszatérítés mértéke annak az összegnek a 90 %-a kell, hogy legyen, amelyet az operatív program elfogadásáról szóló határozatban meghatározott társfinanszírozási aránynak az elszámolható kiadásokra történő alkalmazása eredményez. A fennmaradó kifizetendő összegeket az elszámolások elfogadásakor kell kifizetni a tagállamoknak, feltéve, hogy a Bizottság meg tudja állapítani, hogy az elszámolások teljesek, pontosak és a valóságnak megfelelőek.
(41)
Az operatív program kezdetén történő előfinanszírozás kifizetésének biztosítania kell, hogy a tagállam az operatív program elfogadásától kezdve támogatást tudjon nyújtani a kedvezményezetteknek a műveletek végrehajtásához. Ez az előfinanszírozás kizárólag erre a célra használható fel, és úgy, hogy a kedvezményezetteknek elegendő támogatást kell kapniuk ahhoz, hogy kiválasztása esetén el tudjanak indítani egy adott műveletet.
(42)
A kedvezményezetteknek az előfinanszírozásból és az időközi kifizetésekből rendelkezésre álló összegek függvényében a kifizetési kérelem kedvezményezett általi benyújtási idejétől számított legfeljebb 90 napon belül meg kell kapniuk a támogatást. Lehetővé kell tenni az irányító hatóság számára, hogy megszakítsa ezt a határidőt, amennyiben a támogató dokumentumok hiányosak vagy bizonyíték van további vizsgálatot igénylő szabálytalanságokra.
(43)
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében olyan időben korlátozott intézkedéseket kell megállapítani, amelyek lehetővé teszik az felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő számára a kifizetések megszakítását, amennyiben egyértelmű bizonyítékokból arra lehet következtetni, hogy az irányítási és kontrollrendszer működésében jelentős hiányosság tapasztalható, bizonyíték van kifizetési kérelemmel kapcsolatos szabálytalanságokra, vagy elmarad az elszámolások vizsgálatához és elfogadásához szükséges dokumentumok benyújtása. Célszerű, hogy a megszakítási időszak legfeljebb hat hónap legyen, amely időszakot a tagállam egyetértésével legfeljebb kilenc hónapra lehessen meghosszabbítani, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a megszakítás okainak megszüntetésére, és ezáltal elkerülhető legyen a felfüggesztések alkalmazása.
(44)
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében és a programok végrehajtásának hatékonyságát célzó eszközök biztosítására olyan intézkedéseket kell meghatározni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára a kifizetések felfüggesztését.
(45)
A költségvetési rendeletben foglalt követelményeknek az alap pénzügyi irányítására való alkalmazása érdekében egyszerű eljárásokat kell megállapítani az elszámolások elkészítésére, vizsgálatára és elfogadására, hogy biztosítva legyen e rendelkezések egyértelmű alapja és jogbiztonsága. Ezenfelül annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelően teljesíthessék feladataikat, lehetővé kell tenni számukra, hogy kizárják azokat az összegeket, amelyek a jogszerűség és szabályosság vonatkozásában folyamatban lévő értékelés tárgyát képezik.
(46)
A kiadások szabálytalan elszámolásával kapcsolatos kockázat csökkentése érdekében az igazoló hatóságok számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy - anélkül, hogy erre bárminemű további indokolással kellene szolgálniuk - az időközi kifizetési kérelmekben szereplő azon összegeket, amelyek további ellenőrzést igényelnek, csak az azt követő számviteli év összegeivel együtt szerepeltessék, amelyben az adott összeg elszámolási rendszerükbe bekerült.
(47)
A kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében egyedi határidőket kell meghatározni, amelyek lejártáig az irányító hatóságok a kiadások benyújtása vagy valamely művelet lezárása után is kötelesek biztosítani a dokumentumok rendelkezésre állását a műveletekhez. Az arányosság elvének megfelelően a dokumentumok megőrzésének időtartamát differenciáltan kell megállapítani annak függvényében, hogy mekkora az adott művelethez kapcsolódó elszámolható kiadások teljes összege.
(48)
Mivel az elszámolásokat évente ellenőrzik és elfogadják, a lezárási eljárásnak egyszerűnek kell lennie. A program végső lezárását ennek megfelelően kizárólag az utolsó számviteli évhez kapcsolódó dokumentumok és a záró végrehajtási jelentés vagy az utolsó éves végrehajtási jelentés alapján kell elvégezni, és ahhoz semmilyen további dokumentumot nem kell biztosítani.
(49)
Az uniós költségvetés védelme érdekében lehetséges, hogy a Bizottságnak pénzügyi korrekciókat szükséges végrehajtania. A jogbiztonság tagállamok számára történő biztosítása érdekében fontos meghatározni azokat a körülményeket, amelyek mellett az alkalmazandó uniós jognak vagy nemzeti jognak az alkalmazásával kapcsolatos megsértése esetén a Bizottság pénzügyi korrekciót végezhet. Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság által a tagállamokra kirótt pénzügyi korrekciók az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez kapcsolódjanak, az ilyen korrekcióknak olyan esetekre kell korlátozódniuk, ahol az alkalmazandó uniós jognak vagy nemzeti jognak a vonatkozó uniós jog alkalmazásával kapcsolatos megsértése a műveletek, illetve az azokhoz kapcsolódó, a Bizottságnak bejelentett kiadások elszámolhatóságát, szabályosságát, irányítását vagy kontrollját érinti. Az arányosság biztosítása érdekében fontos, hogy a Bizottság a pénzügyi korrekcióról való döntéskor figyelembe vegye a jogsértés jellegét és súlyosságát, valamint az uniós költségvetésre gyakorolt kapcsolódó pénzügyi hatásokat.
(50)
Olyan jogi keretet kell létrehozni, amely biztosítja az erőteljes irányítási és kontrollrendszerek meglétét, valamint a szerepek és a hatáskörök megfelelő megosztását a megosztott irányítással összefüggésben. Ennek megfelelően pontosan és egyértelműen meg kell határozni a Bizottság szerepét, valamint arányos szabályokat kell megállapítani a pénzügyi korrekciók Bizottság általi alkalmazására vonatkozóan.
(51)
A műveletek auditja gyakoriságának arányosnak kell lenni az Uniónak az alapból kifizetett támogatásával. Különösen csökkenteni kell az elvégzett auditok számát, amennyiben egy művelet teljes elszámolható kiadása nem haladja meg a 150 000 EUR-t. Mindazonáltal lehetővé kell tenni az auditok bármely időpontban történő elvégzését, amennyiben bizonyíték van szabálytalanságra vagy a csalásra, illetve egy befejezett művelet lezárását követően egy auditminta részeként. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy felülvizsgálja az audithatóság auditnyomvonalát vagy részt vegyen az audithatóság helyszíni auditjaiban. Amennyiben a Bizottság ily módon nem szerez kellő bizonyítékot az audithatóság hatékony működéséről, lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy újra elvégezze az audittevékenységet, amennyiben ez a nemzetközileg elfogadott auditszabványok szerint lehetséges. Annak érdekében, hogy a Bizottság által végzett audit arányos legyen a kockázattal, a Bizottságnak tudnia kell csökkenteni az operatív programok auditjával kapcsolatos munkát, amennyiben nincsenek jelentős hiányosságok, vagy amennyiben az audithatóság megbízható. A kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében egyedi szabályokat kell bevezetni az azzal kapcsolatos kockázat csökkentésére, hogy ugyanazon műveletekre vonatkozóan több intézmény, nevezetesen az Európai Számvevőszék, a Bizottság és az audithatóság egymást átfedő auditokat végezzen. Ezenfelül az auditok során teljes körűen figyelembe kell venni az alap lakossági célcsoportjaira vonatkozó célkitűzést és e célcsoport jellemzőit, valamint számos kedvezményezett önkéntes jellegét.
(52)
A pénzügyi fegyelem biztosítása érdekében helyénvaló az operatív program költségvetési kötelezettségvállalása bármely részének visszavonására vonatkozó rendelkezések meghatározása, különösen abban az esetben, amikor egy összeg mentesíthető a visszavonás alól, amikor a végrehajtási késedelmek olyan körülményekre vezethetők vissza, amelyek az érintett féltől függetlenek, rendkívüliek vagy előre nem láthatók, és amelyek minden igyekezet ellenére is elkerülhetetlen következményekkel járnak, továbbá olyan helyzetben, amikor a kifizetési kérelem benyújtására sor került, de annak tekintetében a fizetési határidőt megszakították vagy a kifizetést felfüggesztették.
(53)
E rendelet egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében az EUMSZ 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására felhatalmazást kell adni a Bizottság részére a következők tekintetében: az éves és záró végrehajtási jelentések tartalma, ideértve a közös mutatók jegyzékét, a jelentendő szabálytalanságok meghatározásának kritériumai, a nyújtandó adatok és a jogosulatlanul kifizetett összegek visszatérítése, az irányító hatóságok által létrehozott monitoringrendszerben számítógépesített formában rögzítésre és tárolásra kerülő adatokkal kapcsolatos információkat meghatározó szabályok, az auditnyomvonalat érintő minimumkövetelmények, a nemzeti auditok hatóköre és tartalma, a mintavétel módszertana, az auditok során gyűjtött adatok felhasználására vonatkozó részletes szabályok, az irányítási és kontrollrendszer hatékony működése súlyos hiányosságainak meghatározására, az alkalmazandó pénzügyi korrekció szintjének megállapítására és a százalékban meghatározott átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó kritériumok. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.
(54)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(55)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktusok révén határozatokat fogadjon el a következőkről: a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtásból finanszírozott éves cselekvési tervekről, operatív programok és azok módosításainak elfogadásáról, a kifizetések felfüggesztéséről, az elszámolások el nem fogadásáról és a számviteli évre vonatkozóan az alap terhére felszámítandó összegről, a pénzügyi korrekciókról, a kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti éves lebontásának meghatározásáról, valamint a kötelezettségvállalás visszavonása esetén a programok elfogadásáról szóló határozatok módosításáról.
(56)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a végső kedvezményezettekről végzett strukturált felmérések mintájáról, a szabálytalanságokról szóló jelentés gyakoriságáról és az alkalmazandó jelentési formátumról, az elektronikus adatcsererendszernek az irányítás és kontroll vonatkozásában való alkalmazási feltételeiről, az irányítási és kontrollrendszerrel kapcsolatos adatrögzítésre és tárolásra vonatkozó műszaki specifikációról, a vezetői nyilatkozat mintájáról, az auditstratégia mintáiról, az auditvéleményről és a kontrolljelentésről, a független auditszervezet jelentésére és véleményére vonatkozó mintáról és az irányító hatóság vagy adott esetben az igazoló hatóság feladatkörének és eljárásainak ismertetéséről, valamint a kifizetési kérelmek mintájáról. Az említett hatáskörök gyakorlásának összhangban kell lennie a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9).
(57)
A 182/2011/EU rendelet 5. cikkében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadandó bizonyos végrehajtási jogi aktusok esetében a tagállamokra gyakorolt lehetséges hatás és a következmények olyan nagymértékűek, hogy indokolt az általános szabály alóli kivétel. Ennek megfelelően, amennyiben a bizottság nem ad ki véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét. Ilyen végrehajtási jogi aktusok fektetik le az irányítási és kontrollrendszerrel kapcsolatos nyilvántartásra és adattárolásra vonatkozó műszaki specifikációt. Ezért ezekre a végrehajtási jogi aktusokra a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.
(58)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, többek között az emberi méltóság, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartását, a személyes adatok védelméhez való jogot, a gyermekek jogait, az idősek jogait, a férfiak és nők közötti egyenlőséget és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. E rendeletet az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.
(59)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az uniós társadalmi kohézió javítását és a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUMSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(60)
Biztosítani kell, hogy az alap kiegészítse azon intézkedéseket, amelyeket az ESZA társadalmi befogadást célzó tevékenységekként finanszíroz, miközben kizárólag a leginkább rászoruló személyeket támogatja,
(61)
Az e rendeletben előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktusok azonnali elfogadása érdekében e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és cél
E rendelet a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra létrehozza a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (a továbbiakban: az alap), és meghatározza az alap célkitűzéseit, támogatásának hatókörét, a rendelkezésére álló pénzügyi forrásokat és az egyes tagállamoknak történő elosztásukat, valamint megállapítja az alap eredményességének és hatékonyságának biztosításához szükséges szabályokat.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A következő meghatározások kerülnek alkalmazásra:
1. „alapvető anyagi támogatás”: korlátozott értékű alapvető fogyasztási javak a leginkább rászoruló személyek személyes használatára, például ruhák, lábbelik, tisztálkodási szerek, iskolai felszerelések és hálózsákok;
2. „leginkább rászoruló személyek”: olyan természetes személyek, legyenek azok egyének vagy az e személyekből álló családok, háztartások vagy csoportok, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által megállapított objektív kritériumokkal összhangban, az érintettekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve, vagy a partnerszervezetek által meghatározott és az említett illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott olyan kritériumok szerint állapították meg, és amelyek lehetővé tehetik a leginkább rászoruló személyek bizonyos földrajzi területeken történő megcélzását;
3. „partnerszervezet”: olyan közszervezet és/vagy nonprofit szervezet, amely közvetlenül vagy más partnerszervezetek révén élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást - adott esetben kísérő intézkedésekkel együtt - juttat a leginkább rászoruló személyekhez, vagy olyan tevékenységeket végez, amelyek közvetlenül a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadását célozzák, és amelynek műveleteit a 32. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében az irányító hatóság választja ki;
4. „nemzeti program”: bármely program, amely az alap célkitűzéseivel legalább részben megegyező célkitűzésekkel rendelkezik, és amelyet valamely közszervezet vagy nonprofit szervezet hajt végre nemzeti, regionális vagy helyi szinten;
5. „élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást biztosító operatív program (OP I)”: olyan operatív program, amely élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás juttatását támogatja a leginkább rászoruló személyek számára, adott esetben olyan kísérő intézkedésekkel kombinálva, amely a leginkább rászoruló személyek társadalmi kirekesztésének enyhítését célozza;
6. „a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadását célzó operatív program (OP II)”: olyan operatív program, amely a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadását célzó, az aktív munkaerő-piaci intézkedésektől eltérő, nem pénzügyi és nem anyagi támogatásból álló tevékenységeket támogatja;
7. „művelet”: az érintett operatív program irányító hatósága által vagy hatáskörében kiválasztott projekt, szerződés vagy intézkedés, amely hozzájárul azon operatív program célkitűzéseihez, amelyhez kapcsolódik;
8. „befejezett művelet”: olyan művelet, amelyet fizikailag befejeztek vagy teljes körűen végrehajtottak, és amellyel kapcsolatban a kedvezményezettek minden kifizetést elvégeztek, és a megfelelő operatív programból származó támogatást kifizették a kedvezményezettek részére;
9. „kedvezményezett”: a közszférához vagy a magánszférához tartozó szerv, amely felelős a műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért;
10. „végső kedvezményezett”: az e rendelet 4. cikkében meghatározott támogatásban részesülő leginkább rászoruló személy vagy személyek;
11. „kísérő intézkedések”: az élelmiszerosztáson és/vagy az alapvető anyagi támogatásnyújtáson túlmutató tevékenységek, amelyek célja a társadalmi kirekesztés enyhítése, és/vagy a társadalmi vészhelyzetek nagyobb részvételen alapuló és fenntarthatóbb kezelése, például a kiegyensúlyozott étrendre vonatkozó iránymutatás és költségvetés-kezelési tanácsadás;
12. „közkiadás”: közpénzekből nyújtott hozzájárulás műveletek finanszírozására, amelyek forrása nemzeti, regionális vagy helyi közigazgatási szervek költségvetéséből, az Unió alaphoz kapcsolódó költségvetéséből, közjogi intézmények költségvetéséből vagy közigazgatási szervek társulásainak, illetve a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 1. cikkének (9) bekezdése szerinti közjogi intézmények költségvetéséből származik;
13. „közreműködő szervezet”: bármely közjogi vagy magánjogi intézmény, amely irányító hatóság vagy igazoló hatóság felelőssége alatt működik, vagy ilyen hatóság nevében hajt végre feladatokat a műveleteket végrehajtó kedvezményezettek vonatkozásában;
14. „számviteli év”: a július 1. és június 30. közötti időszak, kivéve a programozási időszak első számviteli évét, amelynek tekintetében ez a kiadások elszámolhatóságának első napjától 2015. június 30-ig tartó időszak. Az utolsó számviteli év 2023. július 1-től2024. június 30-ig tart;
15. „pénzügyi év”: a január 1. és december 31. közötti időszak;
16. „szabálytalanság”: az uniós jog vagy az alkalmazásához kapcsolódó nemzeti jog valamely rendelkezésének egy, az alap végrehajtásában részt vevő gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából adódó bármilyen megsértése, ami az Unió költségvetését a költségvetésre rótt indokolatlan költség formájában sérti vagy sértheti;
17. „gazdasági szereplő”: az alapból nyújtott támogatás végrehajtásában részt vevő természetes vagy jogi személy vagy egyéb jogalany, a közigazgatási szerv jogkörét gyakorló tagállam kivételével;
18. „rendszerszintű szabálytalanság”: bármely szabálytalanság, amely esetében fennáll az ismétlődés lehetősége, amely nagy valószínűséggel hasonló művelettípusok esetében következik be, és amelyet valamely irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének súlyos hiányossága okoz, beleértve azt is, hogy nem történt meg az e rendelet szerinti megfelelő eljárások kialakítása;
19. „az irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének súlyos hiányossága”: olyan hiányosság, amely jelentős javító intézkedéseket tesz szükségessé a rendszerben, és amely az alapot szabálytalanságok jelentős kockázatának teszi ki, és amelynek megléte nem egyeztethető össze egy, az irányítási és kontrollrendszer működéséről adott fenntartás nélküli auditvéleménnyel.
3. cikk
Célkitűzések
(1) Az alap azáltal ösztönzi a társadalmi kohéziót, fokozza a társadalmi befogadást és végül ezáltal hozzájárul a szegénység felszámolásának célkitűzéséhez az Unión belül, hogy az Európa 2020 stratégiának megfelelően hozzájárul a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek számát legalább 20 millióval csökkenteni kívánó célkitűzés megvalósításához, egyúttal kiegészítve a strukturális alapokat. Az alap a leginkább rászoruló személyek számára nyújtott nem pénzügyi támogatás - élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás juttatása a leginkább rászoruló személyeknek és a társadalmi befogadásukat célzó tevékenységek - biztosításával hozzájárul a szegénység legsúlyosabb formáinak enyhítésére irányuló egyedi célkitűzés megvalósításához.
E célkitűzést és az alap végrehajtásának eredményeit minőségi és mennyiségi szempontból értékelni kell.
(2) Az alap kiegészíti a szegénység felszámolását és a társadalmi befogadást elősegítő fenntartható nemzeti szakpolitikákat, amelyek továbbra is tagállami hatáskörben maradnak.
4. cikk
A támogatás köre
(1) Az alap olyan nemzeti programokat támogat, amelyek keretében a tagállamok által kiválasztott partnerszervezeteken keresztül élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást juttatnak a leginkább rászoruló személyek számára.
A leginkább rászoruló személyek élelmiszer-ellátásának növelése és diverzifikálása, valamint az élelmiszer-pazarlás csökkentése és megelőzése érdekében az alap támogathat élelmiszer-adományok gyűjtéséhez, szállításához, tárolásához és elosztásához kapcsolódó tevékenységeket.
Az alap kísérő intézkedéseket is támogathat az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás kiegészítéseképpen.
(2) Az alap támogatja a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadásához hozzájáruló tevékenységeket.
(3) Az alap uniós szinten előmozdítja a kölcsönös tanulást, a hálózatépítést és a bevált gyakorlatok terjesztését a leginkább rászoruló személyeknek nyújtott nem pénzügyi támogatás területén.
5. cikk
Elvek
(1) Az Unió költségvetésének az alap számára juttatott részét a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében hajtják végre a költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban, a Bizottság kezdeményezésére végzett technikai segítségnyújtás kivételével, amelyet a költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlen irányítás keretében hajtanak végre.
(2) A Bizottság és a tagállamok - valamennyi tagállam sajátos helyzetének figyelembevételével - biztosítják, hogy az alapból származó támogatás összhangban legyen az Unió vonatkozó szakpolitikáival és prioritásaival, és kiegészítse az Unió egyéb eszközeit.
(3) Az alapból származó támogatás a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés révén kerül megvalósításra, a szubszidiaritás elvének megfelelően.
(4) A tagállamok és az általuk erre a célra kijelölt szervek feladata az operatív programok végrehajtása és az e rendelet szerinti feladataik elvégzése a tagállam intézményi, jogi és pénzügyi keretének megfelelően és e rendelet betartásával.
(5) Az alap végrehajtására és felhasználására - különösen a pénzügyi és igazgatási források felhasználására - vonatkozó, a jelentéstétellel, értékeléssel, irányítással és kontrollal kapcsolatos intézkedéseknek figyelembe kell venniük az arányosság elvét a nyújtott támogatás mértékének tekintetében, valamint a főként önkéntesek révén működő szervezetek korlátozott adminisztratív kapacitásait.
(6) A saját felelősségi körüknek megfelelően és a kettős finanszírozás elkerülése érdekében a Bizottság és a tagállamok biztosítják az Európai Szociális Alappal (ESZA), valamint más vonatkozó uniós szakpolitikákkal, stratégiákkal és eszközökkel, különösen az egészségügyhöz és az élelmiszer-pazarláshoz kapcsolódó uniós kezdeményezésekkel történő koordinációt.
(7) A Bizottság, a tagállamok és a kedvezményezettek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét alkalmazzák a költségvetési rendelet 30. cikkének megfelelően.
(8) A Bizottság és a tagállamok biztosítják az alap eredményességét, különösen a monitoring, a jelentéstétel és az értékelés révén.
(9) A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy az operatív programokat az érintettekkel való konzultációk során a partnerség elvének tiszteletben tartásával készítsék el, programozzák, hajtsák végre, vonják monitoring alá és értékeljék, az e rendeletben rögzítettek szerint.
(10) A Bizottság és a tagállamok megteszik az alap eredményességének biztosításához szükséges lépéseket, és az alappal kapcsolatos szerepüket a kedvezményezettek adminisztratív terhei csökkentését célozva látják el.
(11) A Bizottság és a tagállamok biztosítják a nők és a férfiak közötti egyenlőség és a nemi dimenzió integrálásának figyelembevételét és az alap elkészítésének, programozásának, irányításának és végrehajtásának, monitoringjának és értékelésének különböző szakaszaiban, valamint a tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok, illetve a bevált gyakorlatok cseréje során. Ahol lehetséges, a Bizottság és a tagállamok nemek szerint lebontott adatokat használ.
A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő lépéseket a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen megkülönböztetés megakadályozása érdekében az alaphoz, valamint az alap által támogatott programokhoz és műveletekhez való hozzáférés megszerzése során.
(12) Az alap által támogatott műveletek megfelelnek az alkalmazandó uniós jognak és az uniós jog alkalmazásához kapcsolódó nemzeti jognak (alkalmazandó jog). Az alap különösen csak olyan élelmiszer- vagy áruelosztás támogatására használható fel, amely megfelel a fogyasztói termékbiztonságra vonatkozó uniós jognak.
(13) A tagállamok és a kedvezményezettek a leginkább rászoruló személyek szükségleteihez kapcsolódó objektív kritériumok alapján választják ki az élelmiszereket és/vagy az alapvető anyagi támogatást. Az élelmiszer-ipari termékek és adott esetben áruk kiválasztási szempontjai ugyancsak figyelembe veszik az éghajlati és környezeti vonatkozásokat, különösen az élelmiszer-pazarlás csökkentése céljából. Adott esetben a kiosztani kívánt élelmiszer-ipari termékek típusának kiválasztása során figyelembe veszik a leginkább rászoruló személyek kiegyensúlyozott étrendjéhez való hozzájárulást is.
(14) A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az ezen alap keretében biztosított segítségnyújtás a leginkább rászoruló személyek méltóságát tiszteletben tartva történjék.
II. CÍM
FORRÁSOK ÉS PROGRAMOZÁS
6. cikk
Globális források
(1) A 2014-2020 közötti időszak vonatkozásában az alapból finanszírozandó költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló források összege 2011. évi árakon 3 395 684 880 EUR, a II. mellékletben meghatározott éves bontással összhangban.
(2) A 2014-2020 közötti időszakban az egyes tagállamok számára az alapból nyújtandó összegek elosztását a III. melléklet tartalmazza. Az egyes tagállamok számára rendelkezésre álló minimális összeg az egész időszakra nézve 3 500 000 EUR.
(3) A programozás, majd az Unió általános költségvetésébe történő későbbi belefoglalás céljából a források összegének évi 2 %-os indexálására kerül sor.
(4) A globális források 0,35 %-át a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtásra kell fordítani.
7. cikk
Operatív programok
(1) E rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül minden tagállam benyújt a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozóan egy OP I-et és/vagy OP II-t a Bizottságnak, amely a következő információkat tartalmazza:
(2) Az OP I tartalmazza:
a)
az anyagi nélkülözés operatív program keretében kezelni kívánt típusának vagy típusainak azonosítása és kiválasztásának indokolása, valamint az anyagi nélkülözés egyes kezelni kívánt típusai tekintetében az élelmiszer-elosztás és/vagy alapvető anyagi támogatás, valamint adott esetben a biztosítani kívánt kísérő intézkedések fő jellemzőinek ismertetése, a 16. cikkel összhangban elvégzett előzetes értékelés eredményeire figyelemmel;
b)
az anyagi nélkülözés egyes kezelni kívánt típusainak megfelelő nemzeti program vagy programok ismertetése;
c)
a leginkább rászoruló személyekre vonatkozó támogathatósági szempontokat meghatározó mechanizmus ismertetése, szükség esetén az anyagi nélkülözés kezelni kívánt típusa szerinti bontásban;
d)
a műveletekre vonatkozó kiválasztási szempontok és a kiválasztási mechanizmus - szükség esetén a kezelni kívánt anyagi nélkülözés típusa szerint megkülönböztetett - ismertetése;
e)
a partnerszervezetekre vonatkozó kiválasztási szempontok, szükség esetén az anyagi nélkülözés kezelni kívánt típusa szerinti bontásban;
f)
az ESZA-nak kiegészítő jelleget biztosító mechanizmus ismertetése;
g)
az operatív programokból származó támogatásra vonatkozó teljes pénzügyi előirányzat összegét az anyagi nélkülözés kezelni kívánt típusa szerinti bontásban ismertető táblázatot tartalmazó pénzügyi terv az egész programozási időszakra, valamint a megfelelő kísérő intézkedések.
(3) Az OP II tartalmazza:
a)
a program társadalmi kohézió előmozdításához és a szegénység csökkentéséhez való hozzájárulásának stratégiája, összhangban az Európa 2020 stratégiával, beleértve a támogatás prioritásai kiválasztásának indokolását is;
b)
az operatív program egyedi, a nemzeti szükségletek azonosítása alapján meghatározott célkitűzései, tekintettel a 16. cikknek megfelelően elvégzett előzetes értékelésre. Az előzetes értékelést az operatív program benyújtásával egy időben kell benyújtani a Bizottságnak;
c)
pénzügyi terv, amely tartalmaz egy, az operatív programokból származó támogatásra vonatkozó teljes pénzügyi előirányzat összegét a fellépés típusa szerinti bontásban az egész programozási időszakra ismertető táblázatot;
d)
a megcélozni kívánt leginkább rászoruló személyek azonosítása;
e)
a megfelelő nyújtott kiadásokkal kapcsolatos pénzügyi mutatók;
f)
az egyedi célkitűzések esetében várt eredmények és a megfelelő programspecifikus teljesítmény- és eredménymutatók bázisértékekkel és célértékekkel;
g)
a támogatni kívánt fellépések típusainak és példáinak, valamint a b) pontban szereplő egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulásuknak az ismertetése, beleértve a műveletek kiválasztásának vezérlőelveit és adott esetben a kedvezményezettek típusainak azonosítását is;
h)
az ESZA-val való kiegészítő jelleg biztosítása, valamint a tevékenységek közötti átfedések és a kettős finanszírozás elkerülését célzó mechanizmus ismertetése.
(4) Minden operatív program tartalmazza továbbá:
a)
az irányító hatóság, adott esetben az igazoló hatóság, az audithatóság és azon szerv azonosítása, amely számára a Bizottság kifizetéseket teljesít, valamint a monitoringeljárás ismertetése;
b)
valamennyi érintett és adott esetben az illetékes regionális, helyi és más közigazgatási szerveknek, az operatív program elkészítésében történő részvételét biztosító intézkedések ismertetése;
c)
a 27. cikk (4) bekezdése szerinti technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásának ismertetése, beleértve a kedvezményezetteknek az operatív programok végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív kapacitásának megerősítését célzó intézkedéseket;
d)
az alapból származó támogatásra tervezett pénzügyi előirányzat összegének évenkénti bontását, valamint a társfinanszírozás mértékét a 20. cikkel összhangban tartalmazó táblázatot magában foglaló pénzügyi terv;
A 7. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett, az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást közvetlenül juttató partnerszervezetek saját maguk vagy más szervezetekkel együttműködve olyan anyagi támogatás nyújtását kiegészítő tevékenységeket látnak el, adott esetben az illetékes szolgálatok felé átirányítva, amelyek célja a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadásának megvalósítása, függetlenül attól, hogy az alap támogatja-e ezeket a tevékenységeket. Azonban az ilyen kísérő intézkedések nem lehetnek kötelezőek azokban az esetekben, amikor az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást kizárólag a leginkább rászoruló gyermekeknek nyújtják gyermekgondozó vagy hasonló jellegű intézményekben.
(5) A tagállam vagy a tagállam által kijelölt hatóság operatív programokat dolgoz ki. A tagállam vagy a tagállam által kijelölt hatóság együttműködik minden érintettel, valamint adott esetben az illetékes regionális, helyi és más közigazgatási szervekkel. A tagállamok biztosítják, hogy az operatív programok szorosan kapcsolódjanak a társadalmi befogadást célzó nemzeti szakpolitikákhoz.
(6) A tagállamok adott esetben az I. mellékletben meghatározott minták szerint készítik el operatív programjaik tervezetét.
8. cikk
Az operatív programok elfogadása
(1) A Bizottság értékeli az egyes operatív programok összhangját e rendelettel, valamint annak az alap célkitűzéseihez való hozzájárulását, figyelembe véve a 16. cikkel összhangban elvégzett előzetes értékelést. A Bizottság biztosítja, hogy ne legyen átfedés egyetlen, az ESZA-ból finanszírozott tagállami operatív programmal sem.
(2) A Bizottság az operatív program benyújtását követő három hónapon belül észrevételeket tehet. A tagállam megadja a Bizottság számára az összes további szükséges információt és adott esetben felülvizsgálja a javasolt operatív programot.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján legkésőbb a tagállam általi benyújtást követő hat hónapon belül elfogad minden operatív programot, feltéve hogy a Bizottság által a (2) bekezdéssel összhangban tett észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették.
9. cikk
Az operatív programok módosítása
(1) A tagállamok az operatív program módosítására vonatkozó kérelmet nyújthatnak be. A kérelemhez csatolni kell a felülvizsgált operatív programot és a módosítás indokolását.
(2) A Bizottság értékeli az (1) bekezdéssel összhangban megadott információkat, figyelembe véve a tagállam által benyújtott indokolást. A Bizottság észrevételeket tehet, a tagállam pedig megadja a Bizottság számára az összes szükséges további információt.
(3) A Bizottság az operatív program tagállam általi benyújtása után legkésőbb négy hónappal végrehajtási jogi aktusok útján jóváhagyja annak módosítását, feltéve hogy a Bizottság által tett észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették.
10. cikk
A bevált gyakorlatok cseréje
A Bizottság elősegíti a leginkább rászoruló személyek részére biztosított nem pénzügyi segítségnyújtás területén folytatott tapasztalatcserét, kapacitás- és hálózatépítést, valamint a lényeges eredmények terjesztését, többek között egy weboldal révén.
A területen tevékenykedő olyan szervezetek is bevonhatók, amelyek nem veszik igénybe az alap forrásait.
A Bizottság ezenfelül évente legalább egy alkalommal konzultál a partnerszervezeteket uniós szinten képviselő szervezetekkel az alapból származó támogatás végrehajtásáról, majd az ilyen konzultációt követően kellő időben jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A Bizottság is elősegíti az alappal kapcsolatos releváns eredmények, jelentések és információk online terjesztését.
III. CÍM
MONITORING, ÉRTÉKELÉS, TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ
11. cikk
Az OP II monitoring-bizottság
(1) A tagállam számára egy OP II elfogadásáról szóló határozatról megküldött értesítést követő három hónapon belül a tagállam - az érintett tagállam intézményi, jogi és pénzügyi keretének megfelelően - az irányító hatósággal egyetértésben létrehozza vagy kijelöli a program végrehajtását monitoring alá vonó bizottságot.
(2) Minden monitoring-bizottság - az érintett tagállam intézményi, jogi és pénzügyi keretein belül - kidolgozza és elfogadja a saját eljárási szabályzatát.
(3) A monitoring-bizottság összetételéről a tagállam határoz, feltéve, hogy a monitoring-bizottság az érintett tagállami hatóságok, a közreműködő szervezetek és valamennyi érintett, továbbá adott esetben az illetékes regionális, helyi és más közigazgatási szervek képviselőiből áll. Az illetékes regionális, helyi és más hatóságok, valamint az érintettek képviselőit az adott szervezetek átlátható eljárások révén delegálják a monitoring-bizottságba. A monitoring-bizottság minden tagja rendelkezhet szavazati joggal. A monitoring-bizottság tagjainak listáját közzéteszik.
(4) A Bizottság tanácsadói minőségben részt vesz a monitoring-bizottság munkájában.
(5) A monitoring-bizottság elnöke a tagállam vagy az irányító hatóság képviselője.
12. cikk
Az OP II monitoring-bizottság feladatai
(1) A monitoring-bizottság évente legalább egyszer ülésezik és felülvizsgálja a program végrehajtását és az egyedi célkitűzései teljesítése terén elért eredményeit. Ennek során figyelembe veszi a pénzügyi adatokat, a közös és programspecifikus mutatókat, beleértve az eredménymutatók értékének változásait, illetve a számszerűsített célértékek teljesítése terén elért eredményeket és adott esetben a minőségi elemzések eredményeit.
(2) A monitoring-bizottság megvizsgálja a program teljesítését érintő valamennyi kérdést, különösen a következőket:
a)
az irányító hatóság által benyújtott dokumentumok alapján az operatív program konkrét célértékeinek teljesítése terén elért eredmények, beleértve az értékelés megállapításait is;
b)
a tájékoztatással és a kommunikációval kapcsolatos intézkedések végrehajtása;
c)
a férfiak és a nők közötti egyenlőséget, az esélyegyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet figyelembe vevő és előmozdító intézkedések.
(3) A monitoring-bizottság a következőket vizsgálja és hagyja jóvá:
a)
a műveletek kiválasztási módszertana és kritériumai, összhangban a 7. cikk (3) bekezdésének f) pontjában rögzített vezérelvekkel;
b)
az éves végrehajtási jelentések és záró végrehajtási jelentések;
c)
az irányító hatóság által az operatív program módosítására tett javaslatok.
(4) A monitoring-bizottság a program végrehajtásával és értékelésével kapcsolatos észrevételeket intézhet az irányító hatósághoz.
Monitoring alá vonja az észrevételek eredményeképpen hozott intézkedéseket.
13. cikk
Végrehajtási jelentések és mutatók
(1) 2015-től 2023-ig minden év június 30-ig a tagállamok éves végrehajtási jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az előző pénzügyi évben végrehajtott operatív programról.
(2) A tagállamok az éves végrehajtási jelentés tervezetét a (6) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban foglaltaknak megfelelően készítik el, beleértve a közös mutatók listáját, valamint a társadalmi befogadást elősegítő operatív programok esetében a programspecifikus mutatók listáját.
A tagállamok az összeférhetetlenségeket elkerülve konzultálnak az érintettekkel az OP I-re vonatkozó végrehajtási jelentésekről. Az érintettek észrevételeiről készített összefoglalót csatolni kell a jelentéshez.
(3) Az éves végrehajtási tervek akkor fogadhatóak el, ha tartalmazzák a (6) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban foglaltaknak megfelelően előírt valamennyi információt. Amennyiben a jelentés nem elfogadható, a Bizottság az éves végrehajtási jelentés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja erről az érintett tagállamot. Amennyiben a Bizottság az előírt határidőn belül nem tájékoztatta a tagállamot, a jelentést elfogadottnak kell tekinteni.
(4) A Bizottság megvizsgálja az éves végrehajtási jelentést, és annak kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a tagállamot az észrevételeiről.
Amennyiben a Bizottság nem tesz észrevételeket a tagállam részére a fenti határidőn belül, akkor a jelentéseket elfogadottnak kell tekinteni.
(5) A tagállamok 2024. szeptember 30-ig záró jelentést nyújtanak be az operatív program végrehajtásáról.
A tagállamok a (6) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban foglaltaknak megfelelően elkészítik a záró végrehajtási jelentés tervezetét.
A Bizottság megvizsgálja a záró végrehajtási jelentést, és annak kézhezvételétől számított öt hónapon belül tájékoztatja a tagállamot az észrevételeiről.
Amennyiben a Bizottság nem tesz észrevételeket a tagállam részére a fenti határidőn belül, a jelentéseket elfogadottnak kell tekinteni.
(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy 2014. július 17-ig a 62. cikkben foglaltaknak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek rögzítik az éves végrehajtási jelentések és záró végrehajtási jelentések tartalmát, ideértve a közös mutatók listáját.
(7) A Bizottság észrevételeket tehet a tagállamok részére az operatív program végrehajtására vonatkozóan. Az irányító hatóság három hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a végrehajtott korrekciós intézkedésekről.
(8) Az irányító hatóság minden egyes éves végrehajtási jelentés és a záró végrehajtási jelentés tartalmáról összefoglalót tesz közzé.
(9) A Bizottság az éves végrehajtási jelentések és a záró végrehajtási jelentések összefoglalóját kellő időben benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(10) A végrehajtási jelentésekkel kapcsolatos eljárás a juttatott forrásokhoz és a támogatás jellegéhez képest nem lehet túl bonyolult, és nem okozhat szükségtelen adminisztratív terheket.
14. cikk
Felülvizsgálati ülések
(1) A Bizottság és a tagállamok 2014-től 2023-ig - eltérő megállapodás hiányában - évente egy alkalommal üléseznek, hogy felülvizsgálják az operatív program végrehajtása terén tett előrelépéseket, figyelembe véve az éves végrehajtási jelentést és adott esetben a Bizottság 13. cikk (7) bekezdésében említett észrevételeit.
(2) A felülvizsgálati ülés elnöki tisztségét a Bizottság tölti be. Az érintetteket meg kell hívni az OP I felülvizsgálati ülésein való részvételre az említett ülések azon részeinek kivételével, amikor részvételük összeférhetetlenséghez vagy az audit ügyekre vonatkozó titoktartás megsértéséhez vezetne.
(3) A tagállam biztosítja, hogy a felülvizsgálati ülés után megfelelően nyomon kövessék a Bizottság esetleges észrevételeit, és a következő pénzügyi évi vagy - adott esetben - a következő évekre vonatkozó végrehajtási jelentésben kitér erre a nyomon követésre.
15. cikk
Az értékelésre vonatkozó általános rendelkezések
(1) A tagállamok biztosítják az értékelések elvégzéséhez szükséges forrásokat, továbbá az értékelésekhez szükséges - többek között a 13. cikkben említett közös mutatókra vonatkozó - adatok előállításához és gyűjtéséhez szükséges eljárások rendelkezésre állását.
(2) Az értékeléseket az operatív program végrehajtásáért felelős hatóságoktól független szakértők végzik. Minden értékelést teljes egészében nyilvánosságra kell hozni, ugyanakkor azok nem tartalmazhatnak a végső kedvezményezettek személyazonosságára vonatkozó információkat.
(3) Az értékelések a juttatott forrásokhoz vagy a támogatás jellegéhez képest nem lehetnek túl bonyolultak, és nem okozhatnak szükségtelen adminisztratív terheket.
16. cikk
Előzetes értékelés
(1) A tagállamok minden egyes operatív program vonatkozásában előzetes értékelést végeznek.
(2) Az előzetes értékelést az operatív program előkészítéséért felelős hatóság felelősségi körében kell elvégezni. Ezt az operatív programmal egyidejűleg, vezetői összefoglalóval együtt kell benyújtani a Bizottságnak.
(3) Az OP I előzetes értékelése a következő elemeket méri fel:
a)
a 2020-ig a szegénységben élők, valamint a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett lakosok számának 20 millióval történő csökkentésére irányuló uniós célkitűzés megvalósításához való hozzájárulás, tekintettel az anyagi nélkülözés kiválasztott kezelni kívánt típusára, és figyelembe véve a szegénység és társadalmi kirekesztés, valamint az anyagi nélkülözés tekintetében felmerülő nemzeti szükségleteket;
b)
a javasolt operatív program belső koherenciája, valamint annak kapcsolata más releváns pénzügyi eszközökkel;
c)
a költségvetési források elosztása és az operatív program célkitűzései közötti összhang;
d)
a várható teljesítmények eredményekhez és ezáltal az alap célkitűzéseihez való hozzájárulása;
e)
az érintettek részvétele;
f)
az operatív program monitoringja és az értékelések elvégzéséhez szükséges adatok gyűjtését végző eljárások alkalmassága.
(4) Az OP II előzetes értékelése a következő elemeket méri fel:
a)
figyelembe véve a nemzeti igényeket, az Európa 2020 stratégiával összhangban a társadalmi kohézió és a szegénység csökkentése elősegítéséhez való hozzájárulás;
b)
a javasolt operatív program belső koherenciája, valamint annak kapcsolata más kapcsolódó pénzügyi eszközökkel, különösen az ESZA-val;
c)
a költségvetési források elosztása és a program célkitűzései közötti összhang;
d)
a javasolt programspecifikus mutatók relevanciája és egyértelműsége;
e)
a várható teljesítmények miként járulnak hozzá az eredményekhez;
f)
a mutatók számszerűsített célértékei reálisak-e, tekintettel az alapból előirányzott támogatásra;
g)
a javasolt támogatási forma indokoltsága;
h)
a program irányításához szükséges emberi erőforrások és adminisztratív kapacitás megfelelősége;
i)
a program monitoring alá vonását és az értékelések elvégzéséhez szükséges adatok gyűjtését végző eljárások alkalmassága;
j)
a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és mindennemű megkülönböztetés megakadályozása érdekében tervezett intézkedések megfelelősége.
17. cikk
Értékelés a programozási időszak során
(1) A Bizottság 2018. december 31-ig benyújtja az alap félidős értékelését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2) A Bizottság saját kezdeményezésére értékelheti az operatív programokat.
(3) Valamely OP I irányító hatósága a programozási időszak során értékelheti az operatív program eredményességét és hatékonyságát.
(4) Valamely OP I irányító hatósága 2017-ben és 2022-ben a Bizottság által elfogadott minta szerint strukturált felmérést készít a végső kedvezményezettekről. A Bizottság az érintettekkel folytatott konzultációt követően a mintát meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogad el. A végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(5) Az OP II irányító hatósága 2022. december 31-ig legalább egy értékelést végez. Az értékelés felméri a támogatott műveletek eredményességét, hatékonyságát és hatását. Biztosítani kell a megfelelő nyomon követést.
18. cikk
Utólagos értékelés
A Bizottság saját kezdeményezésére és a tagállamokkal szoros együttműködésben, külső szakértők segítségével utólagos értékelést végez az alap eredményességéről és hatékonyságáról és a kapott eredmények fenntarthatóságáról, valamint az alap hozzáadott értékének felmérése céljából. Az utólagos értékelést 2024. december 31-ig kell befejezni.
19. cikk
Tájékoztatás és kommunikáció
(1) Az alap által támogatott intézkedésekről a Bizottság és a tagállam információt szolgáltat, és népszerűsíti azokat. A tájékoztatás címzettjei elsősorban a leginkább rászoruló személyek, valamint a szélesebb közönség és a média. A tájékoztatás kiemeli az Unió szerepét és biztosítja az alapból, a tagállamoktól és a partnerszervezetektől származó, az Unió társadalmi kohéziós célkitűzéseihez való hozzájárulás láthatóságát, a végső kedvezményezettek megbélyegzése nélkül.
(2) Az alapból származó támogatás átláthatóságának biztosítása érdekében az irányító hatóság listát vezet az alap által támogatott műveletekről egy adatokat tartalmazó táblázat formájában, amely lehetővé teszi az adatok szétválogatását, keresését, kivonatolását, összehasonlítását és könnyű internetes közzétételét. A műveletek listája legalább a következő információkat tartalmazza:
a)
kedvezményezett neve, lakcíme;
b)
a kiutalt uniós támogatás;
c)
az OP I esetében az anyagi nélkülözés kezelni kívánt típusát.
Az irányító hatóság legalább tizenkét havonta aktualizálja a műveletek listáját.
(3) Egy művelet végrehajtása során a kedvezményezettek és a partnerszervezetek úgy tájékoztatják a nyilvánosságot az alaptól kapott támogatásról, hogy a nyilvánosság számára jól látható helyen vagy legalább egy - a műveletről, többek között az Uniótól kapott pénzügyi támogatásról tájékoztató - (minimum A3-as méretű) plakátot, vagy egy megfelelő méretű európai uniós emblémát helyeznek el. Ezt az előírást az OP I és/vagy az OP II minden egyes megvalósítási helyszínén a végső kedvezményezettek megbélyegzése nélkül teljesítik, kivéve, ha az elosztás körülményei miatt erre nincs lehetőség.
A saját weboldallal rendelkező kedvezményezettek és partnerszervezetek rövid leírást is közölnek a műveletről, megemlítve annak céljait és eredményeit, és kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást.
(4) A kedvezményezett és a partnerszervezetek valamennyi tájékoztatási és kommunikációs intézkedésükben elismerik az alapból a művelet számára nyújtott támogatást, feltüntetve az Unió jelképét, valamint az Unióra és az alapra utaló hivatkozást.
(5) Az irányító hatóság a (2) bekezdéssel összhangban tájékoztatja a kedvezményezetteket a műveletek listájának közzétételéről. Az irányító hatóság tájékoztatási és kommunikációs segédanyagokat biztosít, beleértve elektronikus formátumú mintákat, hogy megkönnyítse a kedvezményezettek és a partnerszervezetek számára a (3) bekezdés szerinti kötelezettségeik teljesítését.
(6) Az OP II esetében:
a)
a tagállam vagy az irányító hatóság feladatai:
i.
az operatív program elindulását nyilvánosságra hozó nagyszabású tájékoztató kampány megszervezése; továbbá
ii.
évente legalább egy olyan nagyszabású tájékoztató kampány szervezése, amely népszerűsíti a finanszírozási lehetőségeket és az alkalmazott stratégiákat, és/vagy bemutatja az operatív program által elért eredményeket, beleértve adott esetben a műveletek példáit;
b)
valamely művelet végrehajtása során a kedvezményezett tájékoztatja a nyilvánosságot az alaptól kapott támogatásról, gondoskodva arról, hogy a műveletben részt vevőket tájékoztassák az alaptól kapott támogatásról;
c)
minden dokumentumnak, beleértve az e műveletekre vonatkozó részvételi vagy egyéb igazolást, tartalmaznia kell egy nyilatkozatot arról, hogy az operatív program végrehajtása az alap támogatásával történt;
d)
az irányító hatóság biztosítja, hogy a potenciális kedvezményezettek hozzáférjenek a finanszírozási lehetőségekre, a pályázati felhívások kiírására és feltételeire, valamint a támogatni kívánt műveletek kiválasztására vonatkozó információkhoz.
(7) A személyes adatoknak az e rendelet 15-19. cikke értelmében történő feldolgozása során az irányító hatóság, valamint a kedvezményezettek és a partnerszervezetek a 95/46/EK irányelvnek megfelelően járnak el.
IV. CÍM
AZ ALAPBÓL SZÁRMAZÓ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS
20. cikk
Társfinanszírozás
(1) Az operatív program társfinanszírozási aránya az elszámolható kiadások legfeljebb 85 %-a. A 21. cikk (1) bekezdésében ismertetett körülmények között az arány növelhető. A tagállamok szabadon dönthetnek az alap tevékenységeinek nemzeti forrásból történő további támogatásáról.
(2) A Bizottság operatív programot elfogadó határozata rögzíti az operatív program esetében alkalmazandó társfinanszírozási arányt és az alapból igénybe vehető támogatás maximális összegét.
(3) A Bizottság kezdeményezésére vagy nevében végrehajtott technikai segítségnyújtási intézkedések 100 %-os finanszírozási aránya engedélyezett.
21. cikk
Kifizetések emelése az átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamok esetében
(1) A tagállam kérésére az időközi kifizetést és a végső egyenleg összegét az operatív programra vonatkozó társfinanszírozási arányhoz képest tíz százalékponttal növelt szintnek megfelelő összeggel meg lehet emelni. A megemelt arány, amely nem lépheti túl a 100 %-ot, az olyan kifizetési kérelmekre vonatkozik, amelyek azzal a elszámolási időszakkal kapcsolatosak, amelyre a tagállam a kérelmét benyújtotta, és az azt követő elszámolási időszakokra, amelyek során a tagállam megfelel a következő feltételek egyikének:
a)
amennyiben az érintett tagállam bevezette pénznemeként az eurót, makrofinanszírozási támogatást kap az Uniótól a 407/2010/EU tanácsi rendelettel (11) összhangban;
b)
amennyiben az érintett tagállam nem vezette be pénznemeként az eurót, középtávú finanszírozási támogatást kap a 332/2002/EK tanácsi rendelettel (12) összhangban;
c)
a finanszírozási támogatás az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződéssel összhangban áll rendelkezésre.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére az időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések révén nyújtott uniós támogatás nem haladhatja meg a közpénzből nyújtott támogatást és a Bizottságnak az operatív programot jóváhagyó határozatában előírt, az alapból nyújtott támogatás legmagasabb összegét.
22. cikk
Támogathatósági időszak
(1) E cikk nem érinti a Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtásra való jogosultság 27. cikkben előírt szabályait.
(2) A kiadás abban az esetben jogosult az operatív programból származó támogatásra, ha az a kedvezményezettnél merül fel, és kifizetését 2013. december 1. és 2023. december 31. között teljesítik.
(3) Az operatív programból nem ítélhető meg támogatás olyan műveletekre, amelyeket fizikailag befejeztek vagy teljes egészében végrehajtottak, mielőtt az operatív program finanszírozására irányuló kérelmet a kedvezményezett az irányító hatósághoz benyújtotta, tekintet nélkül arra, hogy a kedvezményezett teljesítette-e az összes kapcsolódó kifizetést.
(4) Az operatív program módosítása esetén a módosítás miatt támogathatóvá váló kiadás csak a módosítási kérelem tagállam által a Bizottságnak történő benyújtásának időpontjától kezdve támogatható.
23. cikk
A műveletek támogathatósága
(1) Valamely operatív program által támogatott műveleteket az operatív program által érintett tagállamban valósítják meg.
(2) A műveletek abban az esetben támogathatók valamely operatív programból, ha méltányos és átlátható eljárásban, és vagy az operatív programban meghatározott feltételek, vagy adott esetben a monitoring-bizottság által jóváhagyott feltételek alapján választották ki azokat.
(3) A kiválasztási kritériumokat és a valamely OP II-ből támogatásra kiválasztott műveletek listáját elfogadásukat követően közölni kell az ESZA által társfinanszírozott operatív programok monitoring-bizottságaival.
(4) A leginkább rászoruló személyeknek szánt élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást maguk a partnerszervezetek is beszerezhetik.
A leginkább rászoruló személyeknek szánt élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást közszervezet is megvásárolhatja, és díjmentesen a partnerszervezetek rendelkezésére bocsáthatja. Ebben az esetben az élelmiszer az 1308/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezésre bocsátott intervenciós készletekből származó termékek felhasználásából, feldolgozásából vagy értékesítéséből is származhat, feltéve, hogy ez a gazdaságilag legkedvezőbb lehetőség, és nem késlelteti indokolatlanul az élelmiszerek partnerszervezetekhez való szállítását. Minden olyan összeg, amely ilyen ügyletből származik, a leginkább rászoruló személyek javára használandó fel, és nem használható fel a tagállamok e rendelet 20. cikkében előírt, a program társfinanszírozására vonatkozó kötelezettségeinek csökkentésére.
A Bizottság az 1308/2013/EU rendelet 20. cikke i) pontjának értelmében elfogadott eljárásokat alkalmazza, amelyek szerint az abban említett termékek felhasználhatók, feldolgozhatók vagy értékesíthetők e rendelet céljaira annak érdekében, hogy biztosítsák azok maximális hatékonyságát.
(5) Az említett élelmiszereket és/vagy alapvető anyagi támogatást díjmentesen kell eljuttatni a leginkább rászoruló személyekhez.
(6) A kettős finanszírozás elkerülése érdekében az alapból támogatásban részesülő valamely művelet az alapból társfinanszírozott egynél több operatív programból vagy más uniós eszközből nem kaphat támogatást.
24. cikk
Támogatási formák
Az alap vissza nem térítendő támogatások, beszerzés, illetve ezek kombinációjának formájában nyújt segítséget a tagállamoknak. Ez a támogatás azonban nem lehet az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá eső támogatás.
25. cikk
Vissza nem térítendő támogatási formák
(1) A vissza nem térítendő támogatás a következő formákban valósulhat meg:
a)
a ténylegesen felmerült és kifizetett elszámolható költségek visszatérítése;
b)
egységköltségek alapján történő visszatérítés;
c)
közpénzből nyújtott egyösszegű, 100 000 EUR-t nem meghaladó támogatás;
d)
százalékban meghatározott átalányalapú finanszírozás alkalmazása egy vagy több meghatározott költségkategóriára.
(2) Az (1) bekezdésben említett lehetőségek kombinálása csak akkor lehetséges egy művelet tekintetében, ha az egyes lehetőségek különböző költségkategóriákra vonatkoznak, illetve ha azok az említett művelet egymást követő szakaszaiban kerülnek felhasználásra.
(3) Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjaiban említett összegek meghatározása a következők alapján történik:
a)
igazságos, méltányos és ellenőrizhető számítási módszerrel, amely a következők valamelyikén alapul:
i.
statisztikai adatok vagy más objektív információk;
ii.
az egyes kedvezményezettek ellenőrzött múltbeli adatai vagy a szokásos költségelszámolási gyakorlatuk alkalmazása;
b)
a teljes egészében az érintett tagállam által finanszírozott vissza nem térítendő támogatási rendszerekben hasonló típusú művelet és kedvezményezett esetén alkalmazott módszerek és ezeknek megfelelő egységköltségek, egyösszegű átalányok és százalékban meghatározott átalányalapú finanszírozás;
c)
e rendeletben meghatározott arányok;
d)
eseti alapú kiszámítás az előzőleg az irányító hatóság által jóváhagyott költségvetés-tervezet alapján, amennyiben a közpénzből nyújtott támogatás összege nem haladja meg a 100 000 EUR-t.
(4) Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjában említett vissza nem térítendő támogatási formákban kiszámított összegek a VI. cím alkalmazása céljából a kedvezményezettnél felmerült és általa kifizetett, elszámolható kiadásoknak tekintendők.
(5) Az egyes műveletek támogatásának feltételeit meghatározó dokumentum rögzíti a művelet költségeinek kiszámítására alkalmazandó módszert és a vissza nem térítendő támogatás folyósításának feltételeit.
26. cikk
A kiadások elszámolhatósága
(1) A kiadások elszámolhatóságának meghatározása a nemzeti szabályozás alapján történik, kivéve abban az esetben, ha e rendeletben, illetve e rendelet alapján egyedi szabályok megállapítására kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére az OP I-ből elszámolható költségek a következők:
a)
az élelmiszerek beszerzésével és/vagy az alapvető anyagi támogatással kapcsolatos költségek;
b)
amennyiben közszervezet vásárolja meg az élelmiszert vagy az alapvető anyagi támogatást, és partnerszervezetek számára továbbítja azokat, az élelmiszernek vagy alapvető anyagi támogatásnak a partnerszervezetek raktárába történő szállításának költségei, valamint a tárolás költségei az a) pontban említett költségek 1 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva, illetve - megfelelően indokolt esetekben- a ténylegesen felmerült és kifizetett költségek;
c)
a partnerszervezetek által viselt adminisztratív, szállítási és tárolási költségek, az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva; vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően rendelkezésre bocsátott élelmiszerek értékének 5 %-a;
d)
az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységeknek a partnerszervezeteknél felmerült és általuk kifizetett költségei;
e)
az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyekhez közvetlenül vagy együttműködési megállapodás keretében eljuttató partnerszervezetek által vállalt kísérő intézkedések bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva;
(3) Az (1) bekezdés ellenére a valamely operatív programból támogatásra jogosult költségek a 27. cikk (4) bekezdése értelmében felmerülő költségek, illetve közvetett költségek esetében a 27. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően felmerült költségek az elszámolható közvetlen személyi jellegű költségek 15 %-áig terjedő átalányösszegként számolhatók el.
(4) A következő költségek nem jogosultak az operatív programból származó támogatásra:
a)
hitelkamat;
b)
infrastruktúra nyújtása;
c)
a használt áruk költségei;
d)
hozzáadottérték-adó (héa), kivéve, ha a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján nem igényelhető vissza.
27. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1) A Bizottság kezdeményezésére vagy nevében és az éves elosztható források legfeljebb 0,35 %-áig az alapból finanszírozhatók az e rendelet végrehajtásához szükséges előkészítő, monitoring, adminisztratív és technikai segítségnyújtási, audit-, tájékoztatási, kontroll- és értékelési intézkedések, valamint tevékenységek a 10. cikknek megfelelően.
(2) A Bizottság konzultál a tagállamokkal és a partnerszervezeteket uniós szinten képviselő szervezetekkel a technikai segítségnyújtás tervezett igénybevételéről.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén évente megállapítja, hogy milyen típusú intézkedéseket tervez az (1) bekezdésben felsorolt intézkedésekkel kapcsolatban arra az esetre, ha azokra támogatást irányoznak elő az alapból.
(4) A tagállamok kezdeményezésére és az alapból elkülönített források legfeljebb 5 %-áig az operatív programból finanszírozhatók az e rendelet végrehajtásához szükséges előkészítő, irányítási, monitoring, adminisztratív és technikai segítségnyújtási, audit-, tájékoztatási, kontroll- és értékelési intézkedések. Az alapból ugyancsak finanszírozható a partnerszervezetek számára biztosított technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés.
V. CÍM
IRÁNYÍTÁS ÉS KONTROLL
28. cikk
Az irányítási és kontrollrendszerek általános alapelvei
Az irányítási és kontrollrendszerek az 5. cikk (7) bekezdésével összhangban biztosítják a következőket:
a)
az irányításban és a kontrollban részt vevő szervezetek feladatainak ismertetése, valamint a feladatok megosztása az egyes szervezeteken belül;
b)
a feladatköröknek e szervezeteken belüli és e szervezetek közötti szétválasztása elvének való megfelelés;
c)
a bejelentett kiadások helytállóságát és szabályszerűségét biztosító eljárások;
d)
számítógépesített rendszerek elszámolási célokra, pénzügyi adatok és mutatószámok tárolására és továbbítására, monitoring és jelentéstételi célokra;
e)
jelentéstételi és monitoringrendszerek olyan esetben, amikor a felelős szervezet egy másik szervezetet bíz meg a feladatok elvégzésével;
f)
az irányítási és kontrollrendszerek működésének auditjára vonatkozó szabályok;
g)
megfelelő auditnyomvonalat biztosító rendszerek és eljárások;
h)
a szabálytalanságok, többek között a csalás megelőzése, felderítése és helyrehozása, és a jogosulatlanul kifizetett összegeknek az esetleges késedelmi kamatokkal együtt történő visszafizettetése.
29. cikk
Megosztott irányítás alá tartozó feladatok
A megosztott irányítás elvével összhangban a tagállamok és a Bizottság az ebben a rendeletben meghatározott feladatköreiknek megfelelően felelősek a programok irányításáért és kontrolljáért.
30. cikk
A tagállamok felelőssége
(1) A tagállamok teljesítik az irányítási, kontroll és auditkötelezettségeket, továbbá vállalják azokat a feladatokat, amelyeket a költségvetési rendeletben és az e rendeletben a megosztott irányítással kapcsolatban meghatározott szabályok megállapítanak.
(2) A tagállamoknak meg kell akadályozniuk, fel kell deríteniük és kezelniük kell a szabálytalanságokat, és a jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell téríttetniük a késedelmi kamattal együtt. Értesítik a Bizottságot azokról a szabálytalanságokról, amelyeknél az alapból nyert támogatás mértéke meghaladja a 10 000 EUR-t, és folyamatosan tájékoztatják a Bizottságot a vonatkozó igazgatási és bírósági eljárások jelentős előrehaladásáról.
A tagállamoknak nem kell értesíteniük a Bizottságot a következő esetekkel kapcsolatos szabálytalanságokról:
a)
amikor a szabálytalanság kizárólag abban áll, hogy a társfinanszírozott operatív programban szereplő valamely művelet részben vagy egészben nem került végrehajtásra a kedvezményezett csődje miatt;
b)
amelyeket a kedvezményezett önként hozott az irányító hatóság vagy igazoló hatóság tudomására, még mielőtt e hatóságok bármelyike maga fedezte volna azt fel, akár a közpénzből nyújtott hozzájárulás kifizetése előtt, akár azt követően;
c)
amelyeket az irányító hatóság vagy az igazoló hatóság még azelőtt derített fel, mielőtt az érintett kiadás bekerült volna a Bizottságnak benyújtott költségnyilatkozatba.
Minden más esetben, különösen a csődöt megelőző szabálytalanságok vagy a csalás gyanújának esetében jelentést kell küldeni a Bizottságnak a tapasztalt szabálytalanságokról és az azokhoz kapcsolódó megelőző és korrekciós intézkedésekről.
Amennyiben valamely, a kedvezményezettnek jogosulatlanul kifizetett összeg nem téríttethető vissza és ez a tagállam hibájából vagy hanyagságából kifolyólag következik be, a tagállam felelőssége, hogy az érintett összeget visszatérítse az unió költségvetésébe. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem téríttetnek vissza egy jogosulatlanul kifizetett összeget, amennyiben az alapból való hozzájárulásnak a kedvezményezett által visszatérítendő összege kamatok nélkül nem haladja meg a 250 EUR-t.
A Bizottságot felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek további részletes szabályokat írnak elő a jelentendő szabálytalanságok meghatározásának kritériumairól, a nyújtandó adatokról, valamint az annak meghatározása érdekében alkalmazandó feltételekről és eljárásokról, hogy a vissza nem téríttethető összegeket a tagállamoknak meg kell-e téríteniük.
A Bizottság a 63. cikk (2) bekezdése szerinti tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogad el a jelentés gyakoriságának és az alkalmazandó jelentési formátumnak a meghatározására.
(3) A tagállamok biztosítják az alappal kapcsolatos panaszok kivizsgálására vonatkozó hatékony szabályozás meglétét. E szabályozás hatálya, szabályai és eljárásai a tagállamok felelősségi körébe tartoznak intézményi és jogi keretükkel összhangban. A tagállamok a Bizottság kérésére megvizsgálják azokat a Bizottsághoz benyújtott panaszokat, amelyek szabályozásuk hatálya alá tartoznak. Kérésre a tagállam tájékoztatja a Bizottságot e vizsgálatok eredményeiről.
(4) A tagállam és a Bizottság között minden hivatalos információcsere elektronikus adatcsere-rendszeren keresztül történik. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el azon feltételek meghatározására vonatkozóan, amelyeknek az említett elektronikus adatcsererendszernek meg kell felelnie. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárás keretében kell elfogadni.
31. cikk
A hatóságok kijelölése
(1) Minden egyes tagállam minden egyes operatív program számára kijelöl egy nemzeti közigazgatási szervet vagy közszervezetet irányító hatóságként. Ugyanaz az irányító hatóság két operatív program irányító hatóságaként is kijelölhető.
(2) A tagállam - a (3) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül - minden egyes operatív program számára kijelöl egy nemzeti közigazgatási szervet vagy közszervezetet igazoló hatóságként. Ugyanaz az igazoló hatóság két operatív program igazoló hatóságaként is kijelölhető.
(3) A tagállam valamely operatív programhoz kijelölhet olyan irányító hatóságot, amely az igazoló hatóság feladatait is ellátja.
(4) A tagállam minden egyes operatív program számára audithatóságként olyan nemzeti közigazgatási szervet vagy közszervezetet jelöl ki, amely funkcionálisan független az irányító hatóságtól és az igazoló hatóságtól. Ugyanaz az audithatóság két operatív program audithatóságaként is kijelölhető.
(5) A feladatkörök szétválasztásának tiszteletben tartásával az irányító hatóság, az igazoló hatóság, azon OP I és OP II esetében, ahol az alapból történő támogatás teljes összege nem haladja meg a 250 000 000 EUR-t, az audithatóság lehet ugyanannak a közigazgatási szervnek vagy közszervezetnek a része.
(6) A tagállam egy vagy több közreműködő szervezetet is kijelölhet arra, hogy az irányító hatóság vagy az igazoló hatóság bizonyos feladatait annak felelősségére elvégezze. Az irányító hatóság vagy az igazoló hatóság és a közreműködő szervezetek közötti feladatmegosztást hivatalosan, írásban kell rögzíteni.
(7) A tagállam vagy az irányító hatóság valamely operatív program egy részének irányítását közreműködő szervezetre ruházhatja át a közreműködő szervezet és a tagállam vagy az irányító hatóság között létrejött írásos megállapodással. A közreműködő szervezet biztosítékokat nyújt fizetőképessége, illetve az érintett területre, valamint az adminisztratív és a pénzügyi irányítási képességére vonatkozó szakértelme vonatkozásában.
(8) A tagállam írásba foglalja az irányító hatóságokkal, igazoló hatóságokkal és audithatóságokkal fenntartott kapcsolataira, az e hatóságok közötti kapcsolatokra, valamint az e hatóságok és a Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó szabályait.
32. cikk
Az irányító hatóság feladatai
(1) Az irányító hatóság felelős az operatív programnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő irányításáért.
(2) Az operatív program irányításával kapcsolatosan az irányító hatóság feladata, hogy:
a)
adott esetben támogassa a 11. cikkben említett monitoring-bizottság munkáját, és biztosítsa számára mindazon információkat, amelyek a feladatai elvégzéséhez szükségesek, különösen az operatív program során a célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladásra vonatkozó adatokat, a pénzügyi adatokat és a mutatószámokhoz kapcsolódó adatokat;
b)
az érintettekkel való konzultációt követően és az OP I esetében az összeférhetetlenségeket elkerülve, illetve az OP II esetében a 11. cikkben említett monitoring-bizottság jóváhagyása után elkészítse a 13. cikkben említett éves végrehajtási jelentéseket és záró végrehajtási jelentéseket, és azokat benyújtsa a Bizottságnak;
c)
a közreműködő szervezeteket, illetve a kedvezményezetteket ellássa a feladataik elvégzése, illetve a műveletek végrehajtása terén lényeges információkkal;
d)
nyilvántartási rendszert hozzon létre, amely számítógépesített formában tárolja az egyes műveletekre vonatkozó, azok monitoringjához, értékeléséhez, pénzügyi irányításához, ellenőrzéséhez és auditjához szükséges adatokat, beleértve az OP II által társfinanszírozott műveletek egyes résztvevőire vonatkozó adatokat is;
e)
a 95/46/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban biztosítsa, hogy a d) pontban említett adatokat összegyűjtsék, rögzítsék és tárolják a rendszerben, amennyiben lehetséges, nemek szerinti bontásban.
(3) A műveletek kiválasztásával kapcsolatban az irányító hatóság:
a)
olyan megfelelő kiválasztási eljárásokat és/vagy kritériumokat alakít ki és - adott esetben, amennyiben jóváhagyták őket - alkalmaz, amelyek nem megkülönböztető jellegűek, ugyanakkor átláthatók;
b)
biztosítja, hogy a kiválasztott művelet:
i.
az alap és az operatív program hatálya alá tartozzon;
ii.
teljesíti az operatív programban, valamint a 22., 23. és 26. cikkben meghatározott feltéteket;
iii.
adott esetben figyelembe veszi az 5. cikk (11), (12), (13) és (14) bekezdésében előírt alapelveket;
c)
biztosítja, hogy a kedvezményezett számára rendelkezésre bocsátják azt a dokumentumot, amely az egyes műveletekre vonatkozóan részletezi a támogatás feltételeit, beleértve a művelet keretében nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó konkrét követelményeket, a pénzügyi tervet és a végrehajtás határidejét;
d)
a művelet jóváhagyása előtt meggyőződik arról, hogy a kedvezményezett rendelkezik a c) pontban említett feltételek teljesítéséhez szükséges igazgatási, pénzügyi és működési kapacitással;
e)
meggyőződik arról, hogy amennyiben a művelet azelőtt kezdődött el, hogy a támogatási kérelmet az irányító hatóságnak benyújtották, a műveletre vonatkozóan alkalmazandó jogot betartották-e;
f)
meghatározza az OP I esetében az anyagi támogatásnyújtás és az OP II esetében az intézkedés azon típusait, amelyekhez az adott művelet kiadása rendelendő.
(4) Az operatív program pénzügyi irányításával és kontrolljával kapcsolatosan az irányító hatóság:
a)
megvizsgálja, hogy megtörtént-e a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások nyújtása, valamint hogy a műveleteknek a kedvezményezettek által bejelentett kiadásai kifizetésre kerültek-e, és hogy azok az alkalmazandó jogszabályokkal, az operatív programmal és a műveletre vonatkozó támogatási feltételekkel összhangban állnak-e;
b)
biztosítja, hogy a műveletek végrehajtásában részt vevő kedvezményezettek, akik a ténylegesen felmerült elszámolható költségek alapján kapnak költségtérítést, vagy külön elszámolási rendszert vagy a művelettel kapcsolatos valamennyi ügylet tekintetében megfelelő elszámolási szabályzatot alkalmazzanak;
c)
eredményes és arányos csalásellenes intézkedéseket alkalmaz figyelembe véve az azonosított kockázatokat;
d)
eljárásokat alakít ki annak érdekében, hogy a megfelelő auditnyomvonal biztosításához szükséges, a kiadásokra és auditokra vonatkozó minden dokumentumot a 28. cikk g) pontjában szereplő követelményeknek megfelelően tartsanak nyilván;
e)
elkészíti a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontjában említett vezetői nyilatkozatot és éves összefoglalót.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrző vizsgálatok a következő eljárásokat tartalmazzák:
a)
a kedvezményezettek minden egyes kifizetési kérelmének adminisztratív ellenőrzése;
b)
a műveletek helyszíni ellenőrzése.
A helyszíni ellenőrzések gyakorisága és kiterjedése arányos a művelethez rendelt közpénzből nyújtott támogatás összegével és az ilyen vizsgálatok, valamint az audithatóság által a teljes irányítási és kontrollrendszer vonatkozásában végzett ilyen ellenőrzések és auditok által kimutatott kockázat mértékével.
(6) Az egyes műveleteknek az (5) bekezdés első albekezdésének b) pontja szerinti helyszíni ellenőrzését mintavétel alapján is el lehet végezni.
(7) Amennyiben az irányító hatóság valamely operatív program kedvezményezettje is egyben, a (4) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzési szabályoknak megfelelően kell biztosítaniuk a feladatkörök szétválasztását.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben megállapítja az e cikk (2) bekezdésének d) pontja szerint létrehozott monitoringrendszerben számítógépesített formában rögzítésre és tárolásra kerülő adatokkal kapcsolatos információkat meghatározó szabályokat.
A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk (2) bekezdésének d) pontja szerint létrehozott rendszer műszaki specifikációjának megállapítására. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(9) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben megállapítja az e cikk (4) bekezdésének d) pontjában említett auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelményeket a fenntartandó számviteli nyilvántartások, valamint az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek szintjén tartandó igazoló dokumentumok tekintetében.
(10) A Bizottság, e cikk végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében, végrehajtási jogi aktusokat fogad el a (4) bekezdés e) pontjában említett vezetői nyilatkozat mintájára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárás keretében kell elfogadni.
33. cikk
Az igazoló hatóság feladatai
Az operatív program igazoló hatósága különösen a következőkért felel:
a)
a kifizetési kérelmek elkészítése, azok benyújtása a Bizottságnak, valamint annak igazolása, hogy a bennük foglalt eredmények megbízható elszámolási rendszerekből származnak, ellenőrizhető dokumentumokon alapulnak és azokat az irányító hatóság ellenőrző vizsgálatnak vetette alá;
b)
a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett elszámolások elkészítése;
c)
az elszámolások teljességének, pontosságának és hitelességének, valamint annak az igazolása, hogy az azokban szereplő kiadások megfelelnek az alkalmazandó jognak, és az operatív programra alkalmazandó kritériumokkal összhangban finanszírozásra kiválasztott, valamint az alkalmazandó jognak megfelelő műveletek tekintetében merültek fel;
d)
gondoskodik arról, hogy rendelkezésre álljon egy olyan rendszer, amely számítógépesített formában nyilvántartásba veszi és tárolja az egyes műveletekhez kapcsolódó számviteli adatokat, és amely kiterjed a kifizetési kérelmekhez és az elszámolásokhoz szükséges összes adatra, beleértve az egy művelethez vagy operatív programhoz kapcsolódó hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetése következtében visszafizetendő, visszafizetett, valamint visszavont összegekre vonatkozó adatokra;
e)
a kifizetési kérelem elkészítése és benyújtása céljából megbizonyosodik arról, hogy az irányító hatóságtól megfelelő információkat kapott a kiadásokkal kapcsolatosan lefolytatott eljárásokról és vizsgálatokról;
f)
az audithatóság által vagy annak felelősségére elvégzett valamennyi audit eredményének figyelembevétele a kifizetési kérelmek elkészítése és benyújtása során;
g)
a Bizottsághoz bejelentett kiadások és a kedvezményezetteknek közpénzből nyújtott hozzájárulás számítógépesített formában történő számviteli nyilvántartása;
h)
a művelethez nyújtott hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetése következtében visszafizetendő, valamint visszavont összegek nyilvántartása. A visszafizetett összegek az operatív program lezárását megelőzően a következő költségnyilatkozatból történő levonásuk útján az Unió költségvetésébe kerülnek visszafizetésre.
34. cikk
Az audithatóság feladatai
(1) A bejelentett kiadások alapján az audithatóság biztosítja, hogy elvégzik az operatív program irányítási és kontrollrendszere megfelelő működésének és a műveletek egy megfelelő mintájának auditját.
A bejelentett kiadások auditját reprezentatív minta vagy adott esetben tételes vizsgálat alapján, és főszabályként statisztikai mintavételi módszerek alapján végzi.
Nem statisztikai mintavétel az audithatóság szakmai megítélése alapján kellően indokolt esetekben alkalmazható a nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően, és minden olyan esetben, amikor az adott számviteli év műveleteinek száma elégtelen valamely statisztikai módszer alkalmazására.
Ezekben az esetekben a mintának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy az audithatóság érvényes auditvéleményt készíthessen a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) pontjával összhangban.
A nem statisztikai mintavételi módszer lefedi azon műveletek legalább 5 %-át, amelyek tekintetében a számviteli év során kiadásokat jelentettek be a Bizottságnak, és a számviteli év során a Bizottságnak bejelentett kiadások 10 %-át.
Amennyiben az alapból valamely OP I számára nyújtott támogatás teljes összege nem haladja meg a 35 000 000 EUR-t, az audithatóság audittevékenységeit éves rendszerauditra korlátozhatja, amely a műveletek kombinált - szúrópróbaszerű és kockázatalapú -tételes tesztelésére is kiterjed. Az auditot a nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően kell elvégezni, és évente számszerűsíteni kell a Bizottság számára készített hitelesített kiadásigazoló nyilatkozatok hibaszintjét.
(2) Amennyiben az ellenőrzéseket az audithatóságtól eltérő szervezet végzi, az audithatóság biztosítja, hogy e szervezet a szükséges funkcionális függetlenséggel rendelkezzen.
(3) Az audithatóság biztosítja, hogy az audittevékenység során figyelembe vegyék a nemzetközileg elfogadott auditszabványokat.
(4) Az audithatóság az operatív program jóváhagyásától számított nyolc hónapon belül az ellenőrzések megvalósítására vonatkozó auditstratégiát alakít ki. Az auditstratégia megállapítja az auditok módszerét, a műveletekből audit céljára történő mintavétel vagy adott esetben a tételes vizsgálat módját és az auditok tervét az aktuális számviteli évre és a két következő számviteli évre vonatkozóan. Az auditstratégiát 2016-tól évente kell aktualizálni 2024-ig bezárólag. Abban az esetben, ha egy közös irányítási és ellenőrzési rendszer alkalmazandó két operatív programra, akkor egy auditstratégiát lehet kidolgozni az érintett operatív programokra. Kérésre az audithatóság az auditstratégiát benyújtja a Bizottságnak.
(5) Az audithatóság elkészíti:
a)
a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerinti könyvvizsgálói véleményt;
b)
az (1) bekezdéssel összhangban végzett ellenőrzések fő megállapításait tartalmazó kontrolljelentést, beleértve az irányítási és kontrollrendszerekben fellelt hiányosságokra vonatkozó megállapításokat, valamint a javasolt és végrehajtott korrekciós intézkedéseket.
Abban az esetben, ha két operatív programnak egy közös irányítási és kontrollrendszere van, az első albekezdés b) pontja szerinti információt egy jelentésbe lehet csoportosítani.
(6) A Bizottság, e cikk végrehajtása egységességének biztosítása érdekében, végrehajtási jogi aktusokat fogad el az auditstratégia, az auditvélemény és az kontrolljelentés mintáira vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárás keretében kell elfogadni.
(7) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza a műveletek auditjának és az elszámolások auditjának hatókörét és tartalmát, valamint a műveletek e cikk (1) bekezdésében említett mintájának kiválasztási módszertanát.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a Bizottság tisztviselői vagy az arra jogosult bizottsági képviselők által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználására vonatkozó részletes szabályok tekintetében.
35. cikk
Az irányító hatóság és az igazoló hatóság kijelölésére vonatkozó eljárás
(1) A tagállamok az első időközi kifizetési kérelem Bizottság számára történő benyújtása előtt értesítik a Bizottságot az irányító hatóság és adott esetben az igazoló hatóság megfelelő szinten elvégzendő kijelölésének időpontjáról és formájáról.
(2) Az (1) bekezdésben említett kijelölések alapjául egy független auditszervezet azon jelentése és véleménye szolgál, amely értékeli a belső kontrollkörnyezettel, a kockázatkezeléssel, az irányítási és kontrolltevékenységekkel, valamint a monitoringgal kapcsolatban a IV. mellékletben foglalt kritériumok hatóságok általi teljesítését.
A független auditszervezet az audithatóság vagy más olyan közjogi, illetve magánjogi szerv, amely rendelkezik a szükséges auditkapacitással, továbbá független az irányító hatóságtól és adott esetben az igazoló hatóságtól, és amely feladatát a nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően végzi.
(3) A tagállamok határozhatnak arról, hogy az 1303/2013/EU rendelet szerinti, ESZA által társfinanszírozásban részesített operatív program vonatkozásában kijelölt irányító hatóságot vagy igazoló hatóságot e rendelet alkalmazásában kijelöltnek kell-e tekinteni.
(4) A Bizottság a kijelölésekről szóló, az (1) bekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül kérheti a (2) bekezdésben említett független auditszervezet jelentését és véleményét, valamint az irányító hatóság vagy adott esetben az igazoló hatóság feladatainak és eljárásainak ismertetését. A Bizottság saját kockázatértékelése alapján határoz arról, hogy kéri-e az említett dokumentumok benyújtását.
A Bizottság az első albekezdésben említett dokumentumok kézhezvételétől számított két hónapon belül észrevételeket tehet.
A 46. cikk sérelme nélkül e dokumentumok vizsgálata miatt nem szakíthatja meg az időközi kifizetési kérelmek feldolgozását.
(5) Amennyiben az elvégzett audit és kontroll eredményei azt mutatják, hogy a kijelölt hatóság már nem teljesíti a (2) bekezdésben említett kritériumokat, a tagállam a probléma súlyosságának megfelelő szinten próbaidőt állapíthat meg, amely alatt meg kell hozni a szükséges kiigazító intézkedéseket.
Amennyiben a kijelölt hatóság nem hajtja végre a tagállam által megállapított próbaidőn belül a szükséges kiigazító intézkedéseket, a tagállam megfelelő szinten megszüntetheti annak kijelölését.
A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, ha egy kijelölt hatóságnak próbaidőt szabott meg, tájékoztatást nyújt a próbaidő hosszáról, arról, ha a kiigazító intézkedések végrehajtása után a próbaidő véget ért, valamint a hatóság kijelölésének megszüntetéséről is. A 46. cikk alkalmazásának sérelme nélkül az arról szóló értesítés, hogy egy tagállam próbaidőt határozott meg egy kijelölt hatóság számára, nem szakíthatja meg az időközi kifizetési kérelmek feldolgozását.
(6) Amennyiben egy irányító hatóság vagy igazoló hatóság kijelölése megszűnik, a tagállamok a (2) bekezdésben előírt eljárással összhangban új szervezetet jelölnek ki az irányító hatóság vagy az igazoló hatóság feladatainak átvételére, és értesítik erről a Bizottságot.
(7) A Bizottság, e cikk végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében, végrehajtási jogi aktusokat fogad el a független auditszervezet jelentésére és véleményére, valamint az irányító hatóság vagy adott esetben az igazoló hatóság feladatainak és eljárásainak ismertetésére vonatkozó minta tekintetében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusok a 63. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárás keretében kell elfogadni.
36. cikk
A Bizottság hatáskörei és feladatai
(1) A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján - beleértve az irányításért és a kontrollért felelős szervezetek kijelölésével kapcsolatos információkat, a kijelölt szervezetek által évente a költségvetési rendelet 59. cikkének (5) cikke szerint benyújtott dokumentumokat, a kontrolljelentéseket, az éves végrehajtási jelentéseket, valamint a nemzeti és uniós szervezetek által végzett auditokat - meggyőződik arról, hogy a tagállamok felállították az e rendeletnek megfelelő irányítási és kontrollrendszereket, és hogy ezek a rendszerek eredményesen működnek az operatív program végrehajtása során.
(2) A Bizottság tisztségviselői vagy meghatalmazott képviselői helyszíni auditokat vagy ellenőrzéseket végezhetnek, feltéve, hogy - a sürgős esetek kivételével - az ellenőrzést megelőzően legalább tizenkét munkanappal értesítik az illetékes nemzeti hatóságot. A Bizottság tiszteletben tartja az arányosság elvét azáltal, hogy figyelembe veszi, hogy el kell kerülni a tagállamok által végzett auditok vagy ellenőrzések indokolatlan megkettőzését, továbbá szem előtt tartja az uniós költségvetésre jelentett kockázat mértékét és azt, hogy e rendeletnek megfelelően minimalizálni kell a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket. Az ilyen auditok vagy ellenőrzések kiterjedhetnek különösen az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működésének vizsgálatára valamely programban vagy annak egy részében, műveletek vagy programok hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának műveleteiben vagy értékelésében. A tagállamok tisztségviselői vagy meghatalmazott képviselői is részt vehetnek ezekben az auditokban, illetve vagy ellenőrzésekben.
A Bizottság helyszíni auditok vagy ellenőrzések végzésére felhatalmazott tisztviselői vagy képviselői hozzáférnek az alapból támogatott műveletekkel, illetve az irányítási és kontrollrendszerekkel kapcsolatos minden szükséges nyilvántartáshoz, dokumentumhoz és metaadathoz, tekintet nélkül arra, hogy azokat milyen hordozón tárolják. A tagállamok a Bizottság kérésére másolatot adnak ezekről a nyilvántartásokról, dokumentumokról és metaadatokról.
Az ebben a bekezdésben meghatározott hatáskörök nem érintik azon nemzeti rendelkezések alkalmazását, amelyek egyes intézkedéseket a nemzeti jogszabályokban külön meghatározott személyek számára tartanak fenn. A Bizottság tisztviselői és meghatalmazott képviselői nem vehetnek részt többek között olyan házkutatásokban vagy személyek hivatalos kihallgatásában, amelyek az érintett tagállam nemzeti jogszabályainak keretében zajlanak. Ugyanakkor ezek a tisztviselők és meghatalmazott képviselők - a tagállami bíróságok hatáskörének sérelme nélkül és az érintett jogalany alapvető jogainak maradéktalan tiszteletben tartása mellett - hozzáférhetnek az így szerzett információkhoz.
(3) A Bizottság előírhatja a tagállamoknak olyan intézkedések végrehajtását, amelyek szükségesek irányítási és kontrollrendszereik eredményes működésének biztosításához vagy a kiadások helyességének ellenőrzéséhez a rendeletnek megfelelően.
37. cikk
Együttműködés az audithatóságokkal
(1) A Bizottság együttműködik az audithatóságokkal auditterveik és módszereik összehangolása érdekében, és gondoskodik az irányítási és kontrollrendszereken végzett auditok eredményeinek e hatóságokkal történő azonnali megosztásáról.
(2) Amennyiben egy tagállam több audithatóságot jelöl ki, ezen együttműködés megkönnyítése érdekében koordináló szervezetet is kijelölhet.
(3) A Bizottság és az audithatóságok, valamint bármely koordináló szervezet rendszeresen és - eltérő megállapodás hiányában főszabályként - évente legalább egy alkalommal összeülnek, hogy megvizsgálják az éves kontrolljelentést, az auditvéleményt és az auditstratégiát, valamint véleményt cseréljenek az irányítási és kontrollrendszerek fejlesztésével kapcsolatos kérdésekről.
VI. CÍM
PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS, ELSZÁMOLÁSOK VIZSGÁLATA ÉS ELFOGADÁSA ÉS PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VISSZAVONÁSA
1. FEJEZET
Pénzügyi irányítás
38. cikk
Költségvetési kötelezettségvállalások
Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes operatív programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban éves részletekben teljesítik. A Bizottság operatív programot jóváhagyó határozata képezi a költségvetési rendelet 84. cikke szerinti finanszírozási határozatot, és - az érintett tagállam értesítése után - az említett rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást.
Minden egyes operatív program esetében az első részletre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás teljesítésére az adott operatív program Bizottság általi elfogadását követően kerül sor.
A következő részletekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság minden év május 1-je előtt teljesíti a (2) bekezdésben említett határozat alapján, kivéve azokban az esetekben, amelyekre a költségvetési rendelet 16. cikke vonatkozik.
39. cikk
A Bizottság által teljesített kifizetések
(1) Az alapból származó hozzájárulás kifizetését a Bizottság a költségvetési előirányzatoknak megfelelően és a rendelkezésre álló finanszírozási eszközök függvényében teljesíti minden operatív program részére. Minden kifizetést az alap legkorábbi, nyitott költségvetési kötelezettségvállalásainak terhére kell teljesíteni.
(2) A kifizetés történhet előfinanszírozás, időközi kifizetések, valamint végsőegyenleg-kifizetés formájában.
40. cikk
A Bizottság által teljesített időközi kifizetések és végsőegyenleg-kifizetés
(1) Időközi kifizetésként a Bizottság visszatéríti az operatív programot jóváhagyó határozatban szereplő társfinanszírozási arány felhasználásával kiszámolt összeg 90 %-át a kifizetési kérelemben szereplő elszámolható közkiadásnak. A Bizottság határozza meg azon fennmaradó összegeket, amelyeket az 50. cikkel összhangban időközi kifizetésként meg kell téríteni vagy vissza kell fizettetni.
(2) A 21. cikkben foglaltaktól függetlenül az időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetés révén az alapból nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg az operatív programot jóváhagyó bizottsági határozatban előírt, az alapból nyújtott hozzájárulás maximális összegét.
41. cikk
Kifizetési kérelmek
(1) A Bizottságnak benyújtandó kifizetési kérelemnek tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amelyre a Bizottságnak szüksége van a költségvetési rendelet 68. cikke (3) bekezdésének megfelelő elszámolások elkészítéséhez.
(2) Az operatív program egészére és a 27. cikk (4) bekezdésében említett technikai segítségnyújtásra vonatkozó kifizetési kérelemnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a)
a kedvezményezetteknél a műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összegét, az igazoló hatóság elszámolási rendszerében szereplő adatok szerint;
b)
a műveletek végrehajtása során felmerült közkiadás teljes összegét, az igazoló hatóság elszámolási rendszerében szereplő adatok szerint;
(3) A kifizetési kérelemben szereplő elszámolható kiadásokat igazolt számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal kell igazolni, kivéve az e rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontja cikke szerinti támogatási formák esetében. Ez utóbbi támogatási formák esetében a kifizetési kérelemben az alkalmazandó alap szerint kiszámított költségeket kell feltüntetni.
(4) A Bizottság, e cikk végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a kifizetési kérelmek mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 63. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
42. cikk
A kedvezményezettek számára teljesített kifizetés
(1) Az irányító hatóság biztosítja, hogy a partnerszervezeteknek nyújtott vissza nem térítendő támogatások esetében a kedvezményezetteknek folyamatosan rendelkezésére álljanak a műveletek megfelelő végrehajtását biztosító elegendő források.
(2) Az előfinanszírozásból és az időközi kifizetésekből származó finanszírozási eszközök rendelkezésre állásának függvényében az irányító hatóság biztosítja, hogy a kedvezményezettek az elszámolható közkiadások teljes összegét maradéktalanul, és a kifizetési kérelemnek a kedvezményezett által történő benyújtását követő 90 napon belül megkapják. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené ezeket a kedvezményezettek számára kifizetendő összegeket.
(3) A (2) bekezdésben említett kifizetési határidőt az irányító hatóság megszakíthatja a következő, kellően indokolt esetek valamelyikében:
a)
a kifizetési kérelemben szereplő összeg nem esedékes, vagy nem nyújtották be a megfelelő igazoló dokumentumokat, beleértve a 32. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerinti irányító hatósági ellenőrzésekhez szükséges dokumentumokat;
b)
az adott kiadást érintő esetleges szabálytalanságra vonatkozó vizsgálat indult;
Az érintett kedvezményezetteket írásban kell tájékoztatni a kifizetés megszakításáról és annak indokairól.
43. cikk
Az euro szerepe
(1) A tagállamok által benyújtott operatív programokban megállapított összegeket, a kiadási kimutatásokat, a kifizetési kérelmeket, az elszámolásokat, valamint az éves és a záró végrehajtási jelentésekben említett kiadásokat euróban kell megadni.
(2) Azok a tagállamok, amelyek a kifizetési kérelem időpontjában még nem vezették be az eurót pénznemként, a nemzeti pénznemben felmerült kiadások összegét átszámítják euróra. Az említett összegeket a Bizottság azon hónapban érvényes átváltási árfolyamán kell átszámítani euróra, amelyikben az érintett operatív program igazoló hatósága a kiadást elszámolásaiban rögzítette. Ezt az átváltási árfolyamot a Bizottság minden hónapban elektronikus úton közzéteszi.
(3) Amikor egy adott tagállam bevezeti pénznemeként az eurót, a (2) bekezdésben megállapított átszámítási eljárást továbbra is alkalmazni kell valamennyi olyan kiadásra, amelyet az igazoló hatóság a nemzeti pénznem és az euró közötti rögzített átváltási árfolyam hatálybalépését megelőzően rögzített elszámolásaiban.
44. cikk
Előfinanszírozás kifizetése és elszámolásból történő kivezetése
(1) Az operatív program elfogadásáról szóló határozatát követően a Bizottság átutal az érintett operatív programhoz az alapból nyújtott teljes hozzájárulás 11 %-ának megfelelő előfinanszírozási összeget.
(2) Az előfinanszírozás kizárólag az operatív program végrehajtása során a kedvezményezettek számára történő kifizetésekre használható fel. Erre a célra az előfinanszírozást haladéktalanul a felelős szervezet rendelkezésére kell bocsátani.
(3) Az előfinanszírozásként kifizetett teljes összeget vissza kell téríteni a Bizottság részére, amennyiben az előfinanszírozás első részletének a Bizottság általi kifizetésétől számított 24 hónapon belül nem érkezik kifizetési kérelem az operatív programra. Az ilyen visszatérítés nem érinti az érintett operatív programhoz való uniós hozzájárulást.
(4) Az előfinanszírozásként kifizetett összeg legkésőbb az operatív program lezárásakor teljes egészében kivezetésre kerül a Bizottság elszámolásaiból.
45. cikk
Az időközi kifizetési kérelmek benyújtásának és kifizetésének határideje
(1) Az igazoló hatóság a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban rendszeresen benyújt időközi kifizetésekre vonatkozó kifizetési kérelmeket az elszámolási rendszerében a számviteli évben szereplő összegekről. Mindazonáltal az igazoló hatóság - amennyiben ezt szükségesnek véli - ezeket az összegeket az azt követő számviteli években benyújtott kifizetési kérelmekbe is felveheti.
(2) Az igazoló hatóság az utolsó időközi kifizetési kérelmet az előző számviteli év végét követő év július 31-ig nyújtja be, de minden esetben a következő számviteli évre vonatkozó első időközi kifizetési kérelmet megelőzően.
(3) Az első időközi kifizetési kérelem nem készíthető el mindaddig, amíg a 35. cikknek megfelelően a Bizottságot nem értesítik az irányító hatóság és az igazoló hatóság kijelöléséről.
(4) Nem történhet időközi kifizetés operatív programra, kivéve, ha az éves végrehajtási jelentését megküldték a Bizottságnak a 13. cikknek megfelelően.
(5) A finanszírozási eszközök rendelkezésére állásának függvényében a Bizottság az időközi kifizetést legkésőbb a kifizetési kérelemnek a Bizottság által történt igazolt átvételét követő 60 napon belül teljesíti.
46. cikk
A kifizetési határidő megszakítása
(1) Valamely időközi kifizetési kérelem fizetési határidejét a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a költségvetési rendelet szerinti felhatalmazás révén legfeljebb hat hónapra megszakíthatja, amennyiben:
a)
valamely nemzeti vagy uniós auditszervezet által szolgáltatott tájékoztatás szerint egyértelmű bizonyíték utal arra, hogy az irányítási és kontrollrendszerek működésében súlyos hiányosságok állnak fenn;
b)
a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek további vizsgálatokat kell elvégeznie, miután olyan információ jutott a tudomására, amely szerint egy kifizetési kérelemben szereplő kiadás súlyos pénzügyi következményekkel járó szabálytalansághoz kapcsolódik;
c)
a költségvetési rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében előírt dokumentumok valamelyikét nem nyújtották be.
A tagállam hozzájárulhat a megszakítási időszak további három hónappal történő meghosszabbításához.
(2) A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a megszakítást az (1) bekezdés első albekezdésében hivatkozott feltételek által érintett kifizetési kérelemben szereplő kiadásokra korlátozza, kivéve, ha a kiadások érintett részének azonosítása nem lehetséges. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő haladéktalanul, írásban tájékoztatja a tagállamot és az irányító hatóságot a kifizetés megszakításának okáról és felkéri őket a helyzet orvoslására. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő közvetlenül a szükséges intézkedések meghozatalát követően megszünteti a megszakítást.
47. cikk
Kifizetések felfüggesztése
(1) A Bizottság felfüggesztheti az időközi kifizetés egy részét vagy egészét, amennyiben a következő feltételek közül egy vagy több teljesül:
a)
az operatív program irányítási és kontrollrendszerének hatékony működésében olyan súlyos hiányosság tapasztalható, amelyre nézve nem hoztak korrekciós intézkedéseket, és amely veszélyezteti az operatív program számára kifizetett uniós hozzájárulást;
b)
egy költségnyilatkozatban szereplő kiadás olyan súlyos pénzügyi következményekkel járó szabálytalansághoz kapcsolódik, amelyet nem korrigáltak;
c)
a tagállam nem hozta meg a szükséges intézkedéseket azon helyzet orvoslására, amely indokolta a 46. cikk szerinti megszakítást;
d)
súlyos hiányosságok tapasztalhatók a monitoringra szolgáló rendszer minőségében és megbízhatóságában vagy a mutatókra vonatkozó adatokban.
(2) A Bizottság - végrehajtási jogi aktusok útján - határozhat az időközi kifizetések részben vagy egészben történő felfüggesztéséről, miután lehetőséget adott a tagállamnak arra, hogy megtegye az észrevételeit.
(3) A Bizottság akkor szünteti meg az időközi kifizetések egy részének vagy egészének felfüggesztését, amikor a tagállam meghozta a felfüggesztés megszüntetését lehetővé tevő, szükséges intézkedéseket.
2. FEJEZET
Az elszámolások elkészítése, vizsgálata és elfogadása, valamint az operatív programok lezárása
48. cikk
Információk benyújtása
A tagállamok 2016-tól 2025-ig bezárólag minden évben, a költségvetési rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében említett határidőig benyújtják a Bizottság részére az ugyanebben a cikkben említett következő dokumentumokat, nevezetesen:
a)
az e rendelet 49. cikkének (1) bekezdésében említett, a megelőző számviteli évre vonatkozó elszámolások;
b)
az e rendelet 32. cikke (4) bekezdésének e) pontjában említett, a megelőző számviteli évre vonatkozó vezetői nyilatkozat és éves összefoglaló;
c)
az e rendelet 34. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett, a megelőző számviteli évre vonatkozó auditvélemény és kontrolljelentés.
49. cikk
Az elszámolások elkészítése
(1) A költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett, az egyes operatív programokra vonatkozó elszámolásokat be kell nyújtani a Bizottságnak. Az elszámolások az adott számviteli évre vonatkoznak, és tartalmazzák a következőket:
a)
a Bizottság számára a 41. cikkel és a 45. cikk (2) bekezdésével összhangban a számviteli év lezárását követő év július 31-éig benyújtott, kifizetési kérelmekben feltüntetett és az igazoló hatóság elszámolási rendszerébe felvett elszámolható közkiadások teljes összege, a műveletek végrehajtása során felmerült, elszámolható közkiadások teljes összege, és a 42. cikk (2) bekezdése alapján a kedvezményezetteknek juttatott megfelelő kifizetések;
b)
a számviteli év során visszavont és visszatérített összegek, a számviteli év végén visszatérítendő összegek és a nem visszatéríthető összegek;
c)
az a) pont szerint bejelentett kiadások és az ugyanazon számviteli évben a kifizetési kérelmekben bejelentett kiadások egyeztetése, az esetleges eltérések magyarázatával együtt.
(2) Amennyiben valamely tagállam - mivel folyamatban van az adott kiadás jogszerűségének és szabályszerűségének értékelése - az elszámolásaiban nem szerepelteti az adott számviteli évre vonatkozóan benyújtott időközi kifizetési kérelmekben korábban feltüntetett kiadásokat, úgy a később jogszerűnek és szabályszerűnek minősített kiadás teljes összege vagy ilyennek minősített része feltüntethető valamely, a következő számviteli évekre vonatkozó időközi kifizetési kérelemben.
(3) A Bizottság, e cikk egységes végrehajtása feltételeinek meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák az e cikkben említett elszámolások mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusok a 63. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárás keretében kell elfogadni.
50. cikk
Az elszámolások vizsgálata és elfogadása
(1) Az elszámolási időszak végét követő év május 31-ig a Bizottság a költségvetési rendelet 59. cikkének (6) bekezdésével összhangban elvégzi a tagállam által az e rendelet 48. cikke alapján benyújtott dokumentumok vizsgálatát.
A tagállam a Bizottság kérésére rendelkezésre bocsát minden ahhoz szükséges további információt, hogy a Bizottság az e bekezdés első albekezdésében előírt határidőn belül meg tudja állapítani, hogy az elszámolások teljesek és pontosak-e, valamint megfelelnek-e a valóságnak.
(2) A Bizottság elfogadja az elszámolásokat, amennyiben azokról meg tudja állapítani, hogy teljesek, pontosak és megfelelnek a valóságnak. A Bizottság akkor jut erre a következtetésre, ha az audithatóság fenntartás nélküli auditvéleményt adott az elszámolások teljességéről, pontosságáról és helytállóságáról, kivéve, ha a Bizottságnak konkrét bizonyíték áll rendelkezésére, amely szerint az elszámolásokról készült auditvélemény nem megbízható.
(3) A Bizottság az érintett tagállamokat az (1) bekezdésben előírt határidőn belül értesíti arról, hogy el tudja-e fogadni az elszámolásokat.
(4) Amennyiben a Bizottság a tagállamnak felróható okokból az (1) bekezdésben előírt határidőig nem tudja elfogadni az elszámolásokat, a Bizottság értesíti a tagállamot, a (2) bekezdéssel összhangban pontosan megnevezve az okokat, valamint azt, hogy milyen intézkedéseket kell foganatosítani, és azok teljesítésére milyen határidők vonatkoznak. Az említett határidő lejártakor a Bizottság tájékoztatja a tagállamot arról, hogy el tudja-e fogadni az elszámolásokat.
(5) Az elszámolásokban szereplő kiadásokhoz kapcsolódó ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos szempontokat a Bizottság nem veszi figyelembe az elszámolások elfogadása céljából. Az elszámolások vizsgálatára és elfogadására irányuló eljárás - a 46. és 47. cikk sérelme nélkül - nem szakíthatja meg az időközi kifizetési kérelmek feldolgozását, és nem vezethet a kifizetések felfüggesztéséhez.
(6) A Bizottság az elfogadott elszámolások alapján kiszámítja az adott számviteli évben az alap terhére felszámítható összeget, valamint a tagállamnak történő kifizetések ebből adódó kiigazításait. A Bizottság figyelembe veszi:
i.
a 49. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett elszámolásokban szereplő összegek, és azok, amelyekre a 20. cikkben meghatározott társfinanszírozási arány alkalmazandó;
ii.
az adott számviteli évben a Bizottság által teljesített kifizetések teljes összege, azaz a Bizottság által a 21. cikk és a 40. cikk (1) bekezdése szerint teljesített időközi kifizetések összege.
(7) A Bizottság az e cikk (6) bekezdése szerinti számítás alapján az elszámolások elfogadásától számított 30 napon belül kifizeti az ennek alapján esetleg fizetendő különbözetet. Amennyiben a tagállam tartozik visszafizetéssel, erre vonatkozóan a Bizottság visszafizetési felszólítást ad ki, amelyet lehetőség szerint a tagállam részére az ugyanazon operatív programhoz nyújtandó következő kifizetésekből történő levonással kell teljesíteni. Az ilyen visszatéríttetés nem minősül pénzügyi korrekciónak, és nem csökkenti az alapból az operatív programhoz nyújtott támogatás összegét. A visszatéríttetett összeg a költségvetési rendelet 177. cikkének (3) bekezdésével összhangban belső címzett bevételt képez.
(8) Amennyiben a Bizottság a (4) bekezdésben meghatározott eljárás során nem tudja elfogadni az elszámolásokat, a rendelkezésére álló információk alapján és a (6) bekezdéssel összhangban meghatározza az adott számviteli évre vonatkozóan az alap terhére felszámítandó összeget, és erről tájékoztatja a tagállamot. Amennyiben a tagállam az említett információk Bizottság általi megküldésétől számított két hónapon belül egyetértéséről értesíti a Bizottságot, a (7) bekezdést kell alkalmazni. Ilyen egyetértés hiányában a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben meghatározza az adott számviteli évre vonatkozóan az alap terhére felszámítandó összeget. Az ilyen határozat nem minősül pénzügyi korrekciónak, és nem csökkenti az alapból az operatív programhoz nyújtott támogatás összegét. A Bizottság a határozat alapján a (7) bekezdéssel összhangban végrehajtja a tagállamnak teljesítendő kifizetések kiigazítását.
(9) Az elszámolások Bizottság általi elfogadása vagy a (8) bekezdés szerinti határozat Bizottság általi meghozatala nem érintheti az 55. és az 56. cikk szerinti korrekciók alkalmazását.
(10) A tagállamok az elszámolások benyújtását követően felfedezett szabálytalan összegeket - az 55. és az 56. cikk sérelme nélkül - helyesbíthetik azzal, hogy az adott számviteli év szabálytalan összegeket tartalmazó elszámolásaiban elvégzik a megfelelő kiigazításokat.
51. cikk
A dokumentumok elérhetősége
(1) Az irányító hatóság biztosítja, hogy az adott műveletre elszámolt kiadást tartalmazó elszámolásoknak a benyújtását követő december 31-étől számított három éven keresztül kérésre a Bizottság és az Európai Számvevőszék rendelkezésére bocsássák az 1 000 000 EUR-t meg nem haladó teljes elszámolható közkiadással elszámolt műveletekre vonatkozó valamennyi, az alapból támogatott kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumot.
Az első albekezdésben említettektől eltérő műveletek esetében az összes igazoló dokumentum a lezárt művelet végső összkiadásait tartalmazó elszámolások benyújtását követő december 31-étől számított két évig áll rendelkezésre.
Az irányító hatóság határozhat úgy, hogy az 1 000 000 EUR-t meg nem haladó teljes elszámolható kiadással elszámolt műveletekre a második albekezdésben említett szabályt alkalmazza.
Az első albekezdésben említett időszak jogi eljárás esetén vagy a Bizottság megfelelően indokolt kérelmére megszakad.
(2) Az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezetteket, hogy az (1) bekezdésben említett időszak mely nappal veszi kezdetét.
(3) A dokumentumokat vagy eredeti példányban vagy az eredetinek megfelelő, hitelesített példányban vagy általánosan elfogadott adathordozón kell megőrizni, beleértve az eredeti dokumentumok elektronikus változatát, illetve a csak elektronikusan változatban létező dokumentumokat.
(4) A dokumentumokat olyan formában kell megőrizni, amely az adatalanyok azonosítását csak addig teszi lehetővé, ameddig az adatgyűjtés eredeti célja, illetve a továbbfeldolgozás célja indokolja.
(5) A nemzeti hatóságok dolgozzák ki azt az eljárást, amely az általánosan elfogadott adathordozón tárolt dokumentumoknak az eredeti dokumentumokkal való egyezőségét tanúsítja; az eljárás biztosítja, hogy a tárolókon őrzött változatok megfeleljenek a nemzeti jogszabályokban előírt követelményeknek, és azok audit céljára megbízhatóan felhasználhatók legyenek.
(6) Amennyiben a dokumentumok csak elektronikus formában léteznek, az alkalmazott számítógépes rendszereknek meg kell felelniük az elfogadott biztonsági szabványoknak, amelyek biztosítják, hogy a tárolt dokumentumok megfelelnek a nemzeti jogszabályok által előírt követelményeknek, és audit céljára megbízhatóan felhasználhatók legyenek.
52. cikk
Lezárási dokumentumok benyújtása és a végső egyenleg kifizetése
(1) A tagállamok a 48. cikkben említett dokumentumok mellett a 2023. július 1. és 2024. június 30. közötti utolsó számviteli év vonatkozásában benyújtják az operatív program záró végrehajtási jelentését.
(2) A végsőegyenleg-kifizetésre legkésőbb az utolsó számviteli év elszámolásai elfogadásának időpontját követő három hónapon belül, vagy amennyiben az későbbi időpont, a záró végrehajtási jelentés elfogadását követő egy hónapon belül kerül sor.
3. FEJEZET
Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések
53. cikk
A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók
(1) Elsődlegesen a tagállamok feladata a szabálytalanságok kivizsgálása és a szükséges pénzügyi korrekciók elvégzése, valamint a visszatérítések kezdeményezése. Az egész rendszert érintő szabálytalanság esetén a tagállamnak minden, potenciálisan érintett műveletre kiterjeszti a vizsgálatát.
(2) A tagállamok elvégzik a műveletek vagy az operatív programok esetében feltárt egyedi, illetve a rendszerből adódó szabálytalanságokkal kapcsolatban szükséges pénzügyi korrekciókat. A pénzügyi korrekciók a művelet vagy az operatív program számára közpénzből nyújtott hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetését jelentik. A tagállamnak figyelembe kell vennie a szabálytalanságok jellegét és súlyosságát, valamint az alapot ért pénzügyi veszteséget, és arányos korrekciót alkalmaz. A pénzügyi korrekciókat az irányító hatóság rögzíti annak a számviteli évnek az elszámolásaiban, amelyben a megszüntetésről szóló határozat született.
(3) Az alapból nyújtandó, de a (2) bekezdés szerint megszüntetett hozzájárulást a tagállam újra felhasználhatja az érintett operatív programban a (4) bekezdés figyelembevételével.
(4) A (2) bekezdésnek megfelelően törölt hozzájárulás nem használható fel újra sem a korrekció tárgyát képező művelethez, sem - amennyiben a pénzügyi korrekció az egész rendszert érintő szabálytalanság miatt szükséges - az egész rendszert érintő szabálytalanság által érintett más művelethez.
(5) A pénzügyi korrekció nem érinti a tagállamoknak az e cikk szerinti visszafizetésre vonatkozó kötelezettségét.
54. cikk
A Bizottság által végrehajtott pénzügyi korrekciók
(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján pénzügyi korrekciókat hajt végre valamely operatív programnak nyújtott hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetésével és a támogatás összegének a tagállam általi visszafizettetésével annak érdekében, hogy kizárja az uniós finanszírozásból az alkalmazandó jogot sértő kiadásokat;
(2) Az alkalmazandó jog megsértése kizárólag a Bizottságnak bejelentett kiadásokat illetően és abban az esetben vezet pénzügyi korrekcióhoz, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:
a)
a jogsértés befolyásolta a felelős szervezet által egy műveletnek az alapból történő támogatásra való kiválasztását, illetve olyan esetekben, amikor a jogsértés jellege miatt nem lehetséges megállapítani ezt a hatást, de jelentős a kockázata annak, hogy a jogsértés ilyen hatással járt;
b)
a jogsértés befolyásolta az uniós költségvetésből visszatérítendőnek ítélt kiadás összegét, illetve olyan esetekben, amikor a jogsértés jellege miatt nem lehet számszerűsíteni annak pénzügyi hatását, de jelentős a kockázata annak, hogy a jogsértés ilyen hatással járt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi korrekcióról szóló határozat meghozatalakor a Bizottság tiszteletben tartja az arányosság elvét azzal, hogy figyelembe veszi az alkalmazandó jog megsértésének jellegét és súlyosságát, valamint annak az Unió költségvetését érintő pénzügyi következményeit. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a pénzügyi korrekciók alkalmazásáról hozott határozatokról.
55. cikk
A Bizottság pénzügyi korrekcióira vonatkozó feltételek
(1) A Bizottság valamely operatív programhoz nyújtott uniós hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetésével, az 54. cikknek megfelelően, végrehajtási jogi aktusok révén pénzügyi korrekciókat hajt végre, amennyiben - a szükséges vizsgálatokat követően - a következőket állapítja meg:
a)
az operatív program irányítási és kontrollrendszerének hatékony működésében olyan súlyos hiányosság van, amely kockáztatja az operatív program számára már korábban kifizetett uniós hozzájárulást;
b)
a tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem teljesítette az 53. cikkben foglalt kötelezettségeit;
c)
valamely kifizetési kérelemben szereplő kiadás szabálytalan, és azt a tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem korrigálta.
A Bizottság pénzügyi korrekcióit az azonosított szabálytalanságok egyedi esetei alapján határozza meg, és figyelembe veszi, hogy az adott szabálytalanság az egész rendszert érinti-e. Abban az esetben, ha nem lehetséges pontosan megállapítani az alap terhére szabálytalanul elszámolt kiadás összegét, a Bizottság átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaz.
(2) A Bizottság az (1) bekezdés szerinti korrekcióra vonatkozó döntése során tiszteletben tartja az arányosság elvét azáltal, hogy figyelembe veszi a szabálytalanság jellegét és súlyosságát, valamint az érintett operatív program irányítási és ellenőrzési rendszerében feltárt hiányosságok nagyságát és pénzügyi hatásait.
(3) Amennyiben a Bizottság az álláspontját nem a saját szolgálatainak ellenőrei által megállapított jelentések alapján alakítja ki, a pénzügyi következményekre vonatkozó saját következtetéseit az érintett tagállam által az 53. cikk (2) bekezdése alapján meghozott intézkedések, a 30. cikk (2) bekezdése szerint küldött értesítések és a tagállam válaszainak megvizsgálása alapján vonja le.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 62. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyek részletes szabályokat írnak elő az irányítási és kontrollrendszer hatékony működése súlyos hiányosságainak - ideértve a súlyos hiányosságok fő típusait is - meghatározására vonatkozó kritériumok, az alkalmazandó pénzügyi korrekció szintjének megállapítására vonatkozó kritériumok, valamint a százalékban meghatározott átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó kritériumok tekintetében.
56. cikk
A Bizottság pénzügyi korrekciókra vonatkozó eljárása
(1) A Bizottság - mielőtt pénzügyi korrekcióval kapcsolatos határozatot hoz - azzal kezdi az eljárást, hogy tájékoztatja a tagállamot vizsgálata ideiglenes következtetéseiről, és felkéri arra, hogy két hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.
(2) Amennyiben a Bizottság extrapoláció alapján vagy százalékban meghatározott átalány formájában végrehajtott pénzügyi korrekciót javasol, a tagállamnak lehetőséget kell kapnia - az érintett dokumentumok átvizsgálása révén - annak bizonyítására, hogy a szabálytalanság tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésében szereplő mértéknél. A Bizottsággal egyetértésben a tagállam a vizsgálatot a dokumentumok megfelelően arányos részére vagy mintájára korlátozhatja. A kellően indokolt esetek kivételével az említett vizsgálat időtartama nem haladhatja meg az (1) bekezdésben említett két hónapos időtartamot követő további két hónapot.
(3) A Bizottság figyelembe veszi a tagállam által az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül rendelkezésre bocsátott valamennyi bizonyítékot.
(4) Amennyiben a tagállam nem fogadja el a Bizottság ideiglenes következtetéseit, a Bizottság meghallgatásra hívja a tagállamot, hogy meggyőződjön afelől, hogy a Bizottságnak a pénzügyi korrekció alkalmazásával kapcsolatos következtetéseinek az alapját képező minden releváns információ és észrevétel hozzáférhető.
(5) Megállapodás esetén, és az e cikk (7) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállam az 53. cikk (3) bekezdésével összhangban újra felhasználhatja az alapot.
(6) Pénzügyi korrekciók alkalmazásához a Bizottság - végrehajtási jogi aktusok révén - a meghallgatást követő hat hónapon belül, vagy ha a tagállam vállalja, hogy a meghallgatás után további információkat nyújt be, ezen információk kézhezvételét követő hat hónapon belül hoz határozatot. A Bizottság az eljárás során benyújtott valamennyi információt és észrevételt figyelembe vesz. Amennyiben nem kerül sor meghallgatásra, a hathónapos időszak a Bizottság által a meghallgatásról küldött meghívó keltezésétől számított két hónap elteltével kezdődik.
(7) Amennyiben a 36. cikk szerinti feladatainak ellátása során a Bizottság, illetve az Európai Számvevőszék olyan szabálytalanságokat tár fel, amelyek az irányítási és kontrollrendszerek súlyos működési hatékonyságbeli hiányosságairól tanúskodnak, az ennek kapcsán meghatározott pénzügyi korrekció csökkenti az alapból az operatív programhoz nyújtott támogatás mértékét.
Az első albekezdés nem alkalmazandó az irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének azon súlyos hiányosságai esetében, amelyek vonatkozásában a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék általi feltárást megelőzően:
a)
a költségvetési rendelet 59. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott vezetői nyilatkozatban, éves kontrolljelentésben és auditvéleményben, illetve az audithatóság által a Bizottságnak benyújtott egyéb auditjelentésekben már említést tettek; vagy
b)
a tagállam megfelelő kiigazító intézkedéseket hozott.
Az irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének súlyos hiányosságaira vonatkozó értékelés az alkalmazandó jogon alapul, amennyiben sor került a vonatkozó vezetői nyilatkozatok, éves kontrolljelentések és auditvélemények benyújtására.
A pénzügyi korrekcióra vonatkozó döntés során a Bizottság:
a)
tiszteletben tartja az arányosság elvét azáltal, hogy figyelembe veszi az irányítási és kontrollrendszer hatékony működése súlyos hiányosságának jellegét és mértékét, valamint az uniós költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatásait;
b)
a százalékban meghatározott átalányalapú vagy extrapolált korrekció alkalmazása során kizárja a tagállam által már korábban észlelt és az 50. cikk (10) bekezdésével összhangban az elszámolásokban kiigazított szabálytalan kiadásokat, valamint a 49. cikk (2) bekezdése szerinti jogszerűségi és szabályszerűségi értékelés alatt álló kiadásokat;
c)
az uniós költségvetést érintő fennmaradó kockázat meghatározása során figyelembe veszi a tagállam által észlelt egyéb súlyos hiányosságok okán a tagállam által az érintett kiadásokra alkalmazott százalékban meghatározott átalányalapú vagy extrapolált korrekciókat.
57. cikk
Visszafizetés
(1) Az Unió költségvetésébe teljesítendő visszafizetést a költségvetési rendelet 73. cikkének megfelelően kiállított visszafizetési felszólításon feltüntetett esedékességi időpont előtt kell teljesíteni. Az esedékesség a felszólítás kiadását követő második hónap utolsó napja.
(2) Késedelmes visszafizetés esetén az esedékesség időpontjától a tényleges visszafizetés napjáig terjedő időszakra vonatkozóan késedelmi kamatot kell fizetni. A kamatláb másfél százalékponttal haladja meg azt a kamatlábat, amelyet az Európai Központi Bank az irányadó refinanszírozási műveletekre az esedékesség napja szerinti hónap első munkanapján alkalmaz.
58. cikk
Az operatív programok arányos ellenőrzése
(1) Azon műveletek esetében, amelyeknél a teljes elszámolható kiadás nem haladja meg a 150 000 EUR-t, az audithatóság vagy a Bizottság csak egy az auditvizsgálatot végez a művelet lezárásának számviteli évével azonos számviteli évre vonatkozó elszámolások benyújtása előtt. A többi művelet esetében vagy az audithatóság vagy a Bizottság számviteli évenként legfeljebb egy auditvizsgálatot végez a művelet lezárásának számviteli évével azonos számviteli évre vonatkozó elszámolások benyújtása előtt. A Bizottság vagy az audithatóság egy adott évben nem végezheti el a műveletek auditját, ha az Európai Számvevőszék abban az évben már végzett auditot, feltéve, hogy az Európai Számvevőszék által e műveletek tekintetében elvégzett audit eredményeit az audithatóság vagy a Bizottság fel tudja használni feladatai teljesítéséhez.
(2) Egy OP I által támogatott művelet auditja a végrehajtásának minden szakaszára és az elosztási lánc valamennyi szintjére kiterjedhet, egyedül a végső kedvezményezettek kontrolljának kivételével, hacsak egy kockázatértékelés alkalmával nem merül fel konkrét szabálytalanság vagy csalás kockázata.
(3) Amennyiben operatív programok esetében a legutóbbi auditvélemény nem mutatott ki jelentős hiányosságokat, a Bizottság megállapodhat az audithatósággal a 37. cikk (2) bekezdésében említett következő találkozó alkalmával, hogy a szükséges auditmunka mértékét csökkenteni lehet, hogy az arányos legyen a megállapított kockázattal. Ezen esetekben a Bizottság nem végez saját helyszíni auditokat, hacsak nem áll rendelkezésre az irányítási és kontrollrendszer hiányosságára utaló bizonyíték, amely a Bizottságnak bejelentett kiadást érint egy olyan számviteli évben, amelynek elszámolásait a Bizottság már elfogadta.
(4) Azon operatív programok esetében, amelyeknél a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az audithatóság véleménye megbízható, megállapodhat az audithatósággal, hogy a Bizottság saját helyszíni auditjait az audithatóság munkájának auditjára korlátozza, hacsak nem merül fel bizonyíték az audithatóság munkájának hiányosságaira egy olyan számviteli évre vonatkozóan, amelynek elszámolásait a Bizottság már elfogadta.
(5) Az (1) bekezdéstől eltérve, az audithatóság és a Bizottság végezhet műveletekre irányuló auditokat, amennyiben egy kockázatértékelés vagy az Európai Számvevőszék által végzett audit alkalmával konkrét szabálytalanság vagy visszaélés kockázata merül fel, vagy amennyiben bizonyított, hogy az érintett operatív program irányítási és kontrollrendszerének hatékony működésében súlyos hiányosságok tapasztalhatók, valamint az 51. cikk (1) bekezdésében említett időszak során. A Bizottság az audithatóság munkájának értékelése céljából felülvizsgálja az audithatóság auditnyomvonalát, vagy részt vesz az audithatóság helyszíni auditjaiban, és - amennyiben ez a nemzetközileg elfogadott auditszabványokkal összhangban szükséges ahhoz, hogy megbizonyosodjon az audithatóság hatékony működéséről - a Bizottság elvégezheti a műveletek auditját.
4. FEJEZET
Kötelezettségvállalás visszavonása
59. cikk
A kötelezettségvállalás visszavonása
(1) A Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalást az operatív programhoz kapcsolódó összeg bármely olyan része tekintetében, amelyet az operatív programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás évét követő harmadik pénzügyi év december 31-ig nem használtak fel az előfinanszírozás kifizetésére és időközi kifizetésekre, illetve amelyre vonatkozóan nem nyújtottak be a 45. cikk értelmében a 41. cikknek megfelelően kiállított kifizetési kérelmet, ideértve azokat a kifizetési kérelmeket, amelyek egy részét vagy teljes egészét illetően a fizetési határidőt megszakították vagy a kifizetéseket felfüggesztették.
(2) A kötelezettségvállalásoknak a 2023. december 31-én még nyitott részét vissza kell vonni, ha az 52. cikk (1) bekezdésében előírt dokumentumokat az 52. cikk (1) bekezdésében előírt határidőig nem nyújtották be a Bizottsághoz.
60. cikk
Kivétel a kötelezettségvállalás visszavonása alól
(1) A kötelezettségvállalás visszavonása által érintett összegből a költségvetési kötelezettségvállalás következőkre vonatkozó részével egyenértékű összegek kerülnek levonásra:
a)
a műveleteket valamely bírósági eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés miatt felfüggesztették; vagy
b)
az operatív program egy részének vagy egészének végrehajtását súlyosan érintő vis maior következtében nem lehetett kifizetési kérelmet benyújtani.
Az első albekezdés b) pontja szerinti vis maiorra hivatkozó nemzeti hatóságoknak igazolniuk kell a vis maiornak az operatív program részének vagy egészének végrehajtására gyakorolt közvetlen következményeit.
Az első albekezdés a) és a b) pontja alkalmazásában a levonást egy alkalommal lehet kérni, abban az esetben, ha a felfüggesztés vagy a vis maior nem haladta meg az egy évet, vagy több alkalommal a vis maior időtartamának megfelelő ideig, illetve a művelet végrehajtását felfüggesztő bírósági vagy közigazgatási határozat dátuma és a jogerős bírósági vagy közigazgatási határozat dátuma között eltelt évek számának megfelelő alkalommal.
(2) A tagállam az előző év végéig bejelentendő összeg vonatkozásában január 31-ig tájékoztatja a Bizottságot az (1) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában említett kivételekről.
61. cikk
Eljárás
(1) A Bizottság a kellő időben tájékoztatja a tagállamot és az irányító hatóságot, amennyiben az 59. cikk szerinti kötelezettségvállalás-visszavonási szabály alkalmazásának kockázata fennáll.
(2) A január 31-ét követően kapott információk alapján a Bizottság tájékoztatja a tagállamot és az irányító hatóságot a birtokában lévő információk alapján visszavonásra kerülő összegről.
(3) A tagállamnak két hónap áll rendelkezésére, hogy elfogadja a visszavonásra ítélt összeget, vagy benyújtsa az észrevételeit.
(4) A tagállam június 30-ig benyújtja a Bizottságnak a felülvizsgált pénzügyi tervét, amely a szóban forgó pénzügyi évre tartalmazza a támogatás csökkentett összegét az operatív programra vonatkozóan. Amennyiben nem nyújtanak be ilyen tervet, a Bizottság felülvizsgálja a pénzügyi tervet és levonja az alapból történő hozzájárulást az érintett pénzügyi évre vonatkozóan.
(5) A Bizottság legkésőbb szeptember 30-ig végrehajtási jogi aktusok révén módosítja az operatív programot jóváhagyó határozatot.
VII. CÍM
FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
62. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A Bizottság a 13. cikk (6) bekezdésében, a 30. cikk (2) bekezdése ötödik albekezdésében, a 32. cikk (8) bekezdése első albekezdésében, a 32. cikk (9) bekezdésében, a 34. cikk (7) bekezdésében, a 34. cikk (8) bekezdésében és az 55. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól az e rendelet hatálybalépésétől kezdődő hatállyal.
(3) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
Amennyiben az említett időszak lejártakor sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor sor kerül annak kihirdetésére az Európai Unió Hivatalos Lapjában; és az az ott megadott napon hatályba lép.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti időszak lejárta előtt is kihirdetésre kerülhet az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphet, amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni.
Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézménynek meg kell indokolnia a kifogását.
63. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.
(3) Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
Ha a bizottság nem ad ki véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét az e rendelet 32. cikkének (8) bekezdése második albekezdésében említett végrehajtási hatáskörök tekintetében, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
64. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. március 11-én.