РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
A BIZOTTSÁG 1072/2012/EU RENDELETE
(2012. november 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2)2012. február 16-án közzétett értesítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. január 3-án panaszt nyújtottak be. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint a Kínai Népköztársaság képviselőit. Értesített továbbá gyártókat az Oroszországi Föderációban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel az exportáló gyártók és a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték valamennyi exportáló gyártót és független importőrt, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2011. január 1. és 2011. december 31. között végzett tevékenységeiről. Ezen információk alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikke szerint el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát.
(5)
Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentették, hogy a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, méretén, Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén és a termékszegmensen alapult. A minta hat uniós gyártót tartalmazott, amelyek minden főbb terméktípust lefednek és öt tagállamban találhatók; közülük kettő kis- és középvállalkozás (kkv). Az előzetesen kiválogatott minta a becsült teljes uniós termelés 15 %-át tette ki. Az egyik előzetesen kiválogatott gyártó azonban nem kívánt szerepelni a mintában, továbbá számos érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy egy nagy mennyiséget előállító ország kimaradt, így azt bele kellene foglalni a reprezentatív mintába. Mindezek figyelembevételével a Bizottság módosította az előzetesen kiválogatott mintát, és az így létrejövő végleges minta már hét, az összes főbb terméktípust lefedő, hat tagállamból származó gyártót tartalmazott, amelyek közül kettő volt kkv. A minta a becsült teljes uniós termelés 20 %-át képviselte.
(6)
Körülbelül 400, a teljes export több mint 60 %-át képviselő kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk alapján a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy, az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiséggel rendelkező öt exportáló gyártóból álló mintát, és felkért minden általa ismert exportáló gyártót a javasolt minta véleményezésére. Két, a mintába előzetesen felvett exportáló ország ezután korrigálta mintavételi adatait, így exportmennyiségük már nem érte el azt a szintet, amelynek alapján bekerülhettek volna a mintába. Ezt követően a Bizottság az exportmennyiség alapján legnagyobb öt vállalat aktualizált listájából összeállította a végleges mintát. A mintát alkotó vállalatok az Unióba irányuló export csaknem 20 %-át teszik ki az összes együttműködő exportáló gyártó figyelembevételével.
(7)
A mintába felvett vállalatok és vállalatcsoportok végül az alábbiak:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai
c)
CHL International Ltd és kapcsolódó vállalatai,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited és kapcsolódó vállalatai (Niceton) és
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelésük szerint a mintába való felvételük által a kiválasztott vállalatok száma nem vált volna ésszerűtlenné és nem késleltette volna a vizsgálatot, különösen azért, mert viszonylag kis exportőrről van szó. Ezen túlmenően közölték, hogy külföldi tulajdonban vannak, valamint hogy a minta nélkülük nem lenne reprezentatív.
(9)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Tekintettel arra, hogy a vállalat viszonylag kis exportőr, az exportált mennyiség tekintetében nem javította volna a minta reprezentativitását. Megjegyzendő továbbá, hogy a vállalat nagyon későn jelentkezett: négy hónappal azután, hogy a minta végleges összetételéről tájékoztatták az összes exportáló gyártót, amikor már a kiválasztott vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatások is lezárultak. Ezért a vállalat mintába való felvételére vonatkozó kérelmét a Bizottság elutasította.
(10)
A határidőig több mint hatvan független importőr válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és ajánlotta fel együttműködését. Közülük öt vállalat került bele a mintába. Ezt az öt független importőrt az importált mennyiség és érték, valamint a uniós viszonteladás, a földrajzi elhelyezkedés, az üzleti modell és a termékszegmens alapján választott ák ki. A mintában szereplő vállalatok importált mennyiség, érték és uniós viszonteladás tekintetében azt a legnagyobb reprezentatív mintát jelentették, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Ezek a vállalatok a mintavételi szakaszban közölt adatok alapján a vizsgálati időszak alatt az érintett termékek importjának mintegy 6 %-át tették ki.
(11)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az azt igénylő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak.
(12)
Tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport igényelt piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezen igénylők közül három bekerült a mintába, a másik nyolc nem. Az exportáló gyártók egyike, amely nem került bele a mintába, utólagosan visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, az egyéni elbánásra vonatkozó igényét azonban fenntartotta. A mintában szereplő két másik exportáló gyártó és négy további vállalat, amelyek nem kerültek bele a mintába, csak egyéni elbánást kérelmezett.
(13)
A Bizottság kérdőíveket küldött az öt kiválasztott kínai exportáló gyártónak és közel 300 más, kínai exportáló gyártónak, amely arra igényt tartott. A kérdőíveket elküldték a mintába felvett hét uniós gyártónak, a mintába felvett öt importőrnek, négy kiskereskedelmi és forgalmazói szervezetnek, valamint az arra igényt tartó egyéni kiskereskedőknek és forgalmazóknak. Ezen túlmenően Indiában, Törökországban, Brazíliában, Thaiföldön és Oroszországban működő vállalatok is kaptak kérdőíveket a megfelelő analóg ország kiválasztása érdekében.
(14)
Tizenhárom kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport, továbbá három, a lehetséges analóg országokban működő gyártó (Brazília, Thaiföld és Oroszország) küldött választ. Ezenkívül a kitöltött kérdőívet a mintába felvett hét uniós gyártó és a mintába felvett öt importőr is visszaküldte. Kérdőívekre adott válaszok érkeztek egy kiskereskedőtől, egy forgalmazótól és két kiskereskedelmi és forgalmazói szervezettől is.
(15)
Továbbá a Bizottság több mint 20, exportáló gyártótól független importőrtől, több kiskereskedőtől, egy marketingszolgáltatótól és a Kínai Könnyűipari Művészeti és Kézműves Termékek Kamarájától (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts Crafts, CCCLA) is kapott beadványokat.
(16)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt valamennyi információt.. A következő vállalatok telephelyén történtek ellenőrző látogatások:
a) Uniós gyártók
(17)
A hét mintában szereplő uniós gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(18)
A kiválasztott uniós gyártók és más együttműködő uniós gyártók az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján kérték, hogy kilétüket kezeljék bizalmasan. Azt állították, hogy kilétük nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatások kockázatát idézheti elő.
(19)
Egyes panaszos uniós gyártók olyan uniós fogyasztókat látnak el, akik termékeiket Kínából is beszerzik, tehát a behozatalok közvetlen előnyéből részesülnek. Az említett panaszosok úgy érzik, kényes helyzetben vannak, mivel egyes ügyfeleiknek kifogásai lehetnek az ellen, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panaszt nyújtsanak be, illetve támogassák azt. Ezen okok miatt úgy vélték, hogy fennáll a kockázata annak, hogy egyes ügyfeleik retorziót alkalmaznak. Ezenkívül egyes panaszos uniós gyártók exportálnak is Kínába. Ezek a vállalatok úgy ítélték meg, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panasz veszélyeztetheti kínai üzleti jelenlétüket. A kérelmet elfogadták, mivel kellően megalapozott volt.
(20)
Egyes exportáló gyártók képviselői, a CCCLA és független importőrök azt állították, hogy nem tudtak megfelelően élni a védelemhez való jogukkal, mert a panaszosok és a támogatók személyi adatai nem kerültek nyilvánosságra. Állításuk szerint ilyen körülmények között a felek akadályoztatva voltak az aktuális helyzet és a jelentős kár fennállásának megítélésében, továbbá annak megállapításában, hogy a gyártók az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint kizárhatók-e az uniós gazdasági ágazat meghatározásból és/vagy valóban reprezentatívak-e. Fontos azonban megjegyezni, hogy a Bizottság gondoskodott arról, hogy ezek a kérdések az érdekelt felek általi betekintésre rendelkezésre bocsátott akták - például az érdekelt felekkel folytatott levelezés - alapján ellenőrizhetők és kezelhetők legyenek az aktuális helyzettel és a mintavétellel kapcsolatos jegyzetek révén, illetve a többi fél megfelelően dokumentált beadványainak igénylése útján. A kérelmet ezért elutasították.
b) Kínai exportáló gyártók
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)
-
CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited és egy hozzájuk kapcsolódó hongkongi székhelyű kereskedő, a Niceton International Limited (Niceton)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd és Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Uniós importőrök
-
Symbol srl, Treviso, Olaszország;
-
Metro AG, Düsseldorf, Németország;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Németország;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Ausztria;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Svájc
d) Analóg országbeli exportáló gyártó
(21)
Az együttműködő brazil gyártó kérte, hogy kilétét kezeljék bizalmasan, mert annak nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatásokkal járna üzleti tevékenységére. A kérelmet jogosnak találták és ezért elfogadták.
3. Vizsgálati időszak
(22)
A dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
(23)
A panaszosok kérték, hogy az értékelési időszakot hosszabbítsák meg egy évvel és az 2007-től kezdődjön, míg a CCCLA szerint annak egy évvel rövidebbnek kellett volna lennie és csak 2009-ben kezdődnie. Az első kérelmet elutasították, mivel semmilyen dokumentált bizonyíték nem volt arra, hogy a panaszosok által indítványozott ötéves figyelembe vett időszak esetén a tendenciák jobban láthatóak lettek volna. Ami a második kérelmet illeti, a CCCLA általánosságban a WTO esetjogára hivatkozott, amely szerint WTO-tagok nem választhatnak olyan alapforgatókönyvet, amely csak végponttól végpontig terjedő összehasonlítást tesz lehetővé, továbbá hogy ha a referenciaév megváltoztatása könnyen az ellentétére fordíthatja a kárral kapcsolatos vizsgálat eredményét, a WTO-tag nehézségekbe ütközhet a jelentős kár megállapítása során. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak lerövidítése ebben az esetben indokolatlanul rövid elemzési időszakot eredményezett volna, amely ráadásul a gazdasági válság egyes mutatókra gyakorolt hatásai miatt torzította volna a károkkal kapcsolatos tendenciákról alkotott képet. Így mindkét kérelmet átmenetileg elutasították.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(24)
Az érintett terméket a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: érintett termék) alkotják. Készülhetnek porcelánból vagy kínai porcelánból, közönséges agyagból, kőből, kerámiából vagy fazekasművészeti anyagokból, illetve más anyagokból. A legfontosabb nyersanyagok olyan ásványok, mint a kaolin, a földpát és a kvarc, és a felhasznált nyersanyagok összetétele meghatározza a gyártott kerámia végtermék típusát.
(25)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk a kereskedelmi forgalomban rengeteg különböző formában kaphatók, amelyek az idők során változtak. A legkülönbözőbb helyeken használatosak, pl. a háztartásban, szállodákban, éttermekben és ápolási intézményekben.
1.1. Kizárási kérelmek
(26)
A vizsgálat során számos, bizonyos termékeknek a termékkörből való kizárására vonatkozó kérelem került benyújtásra és elemzésre. Az alábbi rész e kérelmek elbírálását foglalja össze.
1.1.1. (Finom) csontporcelán
(27)
Beadványiban a CCCLA azt kérte, hogy a (finom) csontporcelánt zárják ki a vizsgált termékkörből. Állításuk szerint a (finom) csontporcelán alapvetően eltér az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok, felhasználási módok és fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk. A bikacsont porából készülő anyag feltűnően fehér és áttetsző. Rendkívüli mechanikai szilárdsága és forgácsolódással szembeni ellenállóképessége miatt sokkal kisebb keresztmetszetekben gyártható, és gyártása során az uniós gyártók által jellemzően nem használt, bonyolult és költséges eljárásokat alkalmaznak. Ezenkívül csak kevés uniós gyártó készít (finom) csontporcelánt.
(28)
Az ezekkel az állításokkal kapcsolatban folytatott vizsgálat szerint nincs általánosan elfogadott definíció a csontporcelán fogalmára. A (finom) csontporcelán egyfajta lágyporcelán, amelyben a felhasznált nyersanyagok javarészt ugyanazok, mint bármely más kerámiaáruban. Beadványában a CCCLA önmagával került ellentmondásba a különböző alkotóelemek összetétele és részaránya tekintetében. Másodszor, a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a (finom) csontporcelán lényegesen bonyolultabb gyártási folyamatot igényelne. Harmadszor, a (finom) csontporcelán asztali áruként való használata mindenütt - így Kínában és az Unióban is - egyforma. Ezenkívül a (finom) csontporcelánra nem jellemző kiemelkedő keménység vagy masszívság. Az éttermekben vagy a vendéglátóiparban használt kerámia asztali árukat például szintén különös keménység és masszívság jellemzi. Végül, de nem utolsósorban, (finom) csontporcelánt számos uniós gyártó készít, amelyek versenyhelyzetben állnak a Kínából importált (finom) csontporcelánnal. Ezért a (finom) csontporcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.2. Kerámia (konyha-) kések
(29)
Két exportáló gyártó, a CCCLA és különböző importőrök a kerámia (konyha-) kések vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezték. Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A kerámia (konyha-) kések pengéjének anyaga általában olyan cirkónium-oxidból készült kerámiaanyag, amely a „hagyományos” asztali áruk, például csészék vagy tányérok esetében nem használatos. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben csereszabatosak a vizsgált termékkategóriákkal.
(30)
A vizsgálat eredményei szerint a kerámia (konyha-) kések ugyanolyan fizikai jellemzőkkel (forma és keménység), kialakítással és felhasználási móddal (szeletelés) rendelkeznek, mint a fém (konyha-) kések. Ebből adódóan eltérnek az eljárás hatálya alá tartozó egyéb termékektől, mivel az utóbbiak egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik miatt elsősorban élelmiszerek tárolására szolgálnak.
(31)
Azt is állították, hogy a kerámia (konyha-) kések gyártásához használt technológia az Unióban ismeretlen, ezért a kerámia (konyha-) kések vizsgálatának folytatása sértené az Unió és a WTO jogszabályait. A panaszosok elismerték, hogy tudomásuk szerint ilyen jellegű gyártás az Unióban nem folyik.
(32)
Azt is hozzátették, hogy a kerámia (konyha-) késeket csak exkluzív helyeken értékesítik, továbbá az elosztási csatornák (konyhai eszközökkel foglalkozó forgalmazók) és a képviseleti szövetség (evőeszközgyártók szövetsége) is eltérő. A vizsgálat ezzel együtt nem erősítette meg, hogy ezek a tények az egyéb asztali és konyhai kerámiaárukhoz képest eltérő fogyasztói megítéléshez vezetnének.
(33)
Az állítások arra is kiterjedtek, hogy a kerámia késekkel kapcsolatban hozott intézkedések nem állítanák helyre a tisztességes piaci feltételeket, hanem kárt okoznának a kerámia (konyha-) késeket használó végső fogyasztóknak. Egyes szereplők azt állították, hogy - mivel az Unióban nem gyártanak kerámia (konyha-) késeket - az uniós ipart ebből adódóan nem érheti jelentős kár. E kérelmek elbírálását a Bizottság annak megítélésétől tette függővé, hogy a kerámia (konyha-) kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk egyetlen terméknek tekinthetők-e.
(34)
A fenti (30) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a vizsgálat átmenetileg megállapította, hogy a kerámia (konyha-) kések alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. Ezért a vizsgált termékköréből való kizárásukra vonatkozó kérelmet átmenetileg elfogadták.
1.1.3. Kínai/keleti megjelenésű cikkek
(35)
Két importőr azt kérelmezte, hogy a kínai/keleti megjelenésű cikkeket zárják ki a vizsgált termékkörből. Ezt elsősorban arra alapozták, hogy ilyen árucikkeket az Unióban nem gyártanak, az ilyen jellegű árukra mutatkozó uniós igényt mindig is importból elégítették ki, és az ilyen import semmiféle negatív hatást nem fejtene ki az uniós ipar piaci részesedésére
(36)
A vizsgálat megállapította, hogy a kategóriához nem létezik sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig olyan jellemzők, amelyek alapján az pontosan azonosítható lenne. Ezenkívül az uniós gyártók is elő tudnak állítani ilyen stílusú termékeket. Ezen túlmenően a kínai/keleti megjelenésű asztali és konyhai termékekhez nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Végül, de nem utolsósorban a vizsgálat rámutatott, hogy sok ázsiai étteremben nyugati stílusú asztali áruk használatosak, és hogy a szóban forgó termékek könnyedén helyettesíthetők. Ezért a kínai/keleti megjelenésű cikkeknek a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.4. Tartós porcelán
(37)
Egyrészről azt kérelmezték, hogy a tartós porcelánt egyedi fizikai jellemzői és gyártási folyamata miatt zárják ki a vizsgált termékkörből. A nagyobb tartósságú és szilárdságú tartós porcelán nyersanyagai között 6-10 % timföldpor található, a nyersanyagok (kaolin) előkészítési folyamata pedig egyedi. A tartós porcelán készítése képzett dolgozókat igényel, minősége és ára magasabb, mint a hagyományos asztali áruké. Ezenkívül az Unióban nem is működnek ilyen gyártók.
(38)
Másrészről az egyik importőr beadványa szerint a tartós asztali áruk, amelyeket többnyire szállodák használnak, a teljes kínai kerámiagyártás számottevő hányadát teszik ki, ezért azok figyelmen kívül hagyása esetén a vizsgálat félrevezető eredményeket hozna.
(39)
A vizsgálat megállapította, hogy a tartós porcelán tekintetében sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig egyértelmű jellemzők nem léteznek. Ezen túlmenően uniós gyártók is képesek ennek a fajta asztali árucsoportnak a gyártására, valamint az Unióban és a Kínában gyártott termékek egymás közvetlen versenytársai. Továbbá a tartós porcelánhoz nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Ezért a tartós porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.5. Kézzel gyártott porcelán
(40)
A megfelelő svéd importőröket tömörítő svéd szövetség beadványt nyújtott be a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Felidézte az adott terület kézművességének hosszú kínai történelmét, az ilyen termékek alacsony árát, valamint a kézzel gyártott kínai cikkekhez és a nem kézzel gyártott uniós cikkekhez kapcsolódó eltérő fogyasztói megítélést.
(41)
A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy egyfelől e kategória tekintetében nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó készít kézzel gyártott porcelánt. A vizsgálat nem mutatott ki az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól alapvetően eltérő fizikai jellemzőket vagy az Unióban készült kézzel gyártott porcelántól eltérő fogyasztói megítélést. Ezért a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.6. Kézzel festett asztali áruk
(42)
Számos importőr beadványt nyújtott be a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvek szerint a kézzel festett asztali áruk egy bizonyos fogyasztói típust céloznak meg, a hagyományos asztali áruktól eltérő célokra használatosak (pl. dekoráció), az Unióban nem gyártják őket kereskedelmi mennyiségben, nem közvetlen versenytársai és nem is csereszabatosak más konyhai/asztali árukkal, eltérő fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk, luxuskivitelűek és törékenyebbek, sajátos gyártási eljárással készülnek, továbbá több befektetett munkát és magasan képzett munkaerőt igényelnek.
(43)
A vizsgálat szerint a termék a kézi festés fázisáig teljesen megegyezik a nem kézzel festett asztali árukkal. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamat során végzett több kézi munka révén nem válik más termékké, sőt, a legtöbb végső felhasználó alig, vagy egyáltalán nem tudja megkülönböztetni a kézzel festett porcelánt a nem kézzel festett porcelántól. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kézzel festett asztali árukhoz általában ugyanazok a felhasználási módok kapcsolódnak, mint más asztali kerámiaárukhoz, továbbá hogy azok nem feltétlenül törékenyebbek. Az eredmények arra is rávilágítottak, hogy sok uniós gyártó készít kézzel festett porcelánt, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. Ezért a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.7. Figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk
(44)
Egy importőr beadványt nyújtott be a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvelés szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukhoz eltérő gyártási folyamat, eltérő felhasználási mód (étkezési célokra használatosak, míg szerintük a máz felett festett termékek erre nem alkalmasak), valamint eltérő minőség és fizikai jellemzők kapcsolódnak, nevezetesen az élelmiszerekkel, illetve a mosogatógépben és mikrohullámú sütőben való teljesen biztonságos használhatóság. A kérelmező fél azt is állította, hogy az Unióban nincs olyan gyártó, amely képes és hajlandó figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk kereskedelmi mennyiségben történő előállítására, továbbá hogy ha a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat kizárják a vizsgált termékkörből, nem áll fenn a szabálykijátszás veszélye. Azzal is érvelt, hogy ezek az áruk más fogyasztói megítélés alá esnek, mivel azok nem egy adott márkához tartoznak, és nem teljes készletekben vásárolják őket, hanem gyűjteményi/életstílust kifejező darabként tekintenek rájuk.
(45)
A vizsgálat azonban rámutatott, hogy egyfelől ehhez a kategóriához nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó képes ilyen áruk készítésére. Ezen túlmenően megállapították, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A vizsgálat feltárta, hogy ezek a termékek fizikailag teljesen megegyeznek a nem kézzel festett asztali árukkal, valamint hogy az átlagos fogyasztó nem tud különbséget tenni a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk és más díszített asztali áruk között. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamathoz szükséges magasabban képzett munkaerő révén nem válik más termékké, valamint hogy a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk felhasználási módja lényegében megegyezik más asztali kerámiaárukéval. Ezért a máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.8. Nem uniós gyártású asztali áruk
(46)
Néhány importőri beadvány szerint a vizsgálatnak a panaszos uniós gyártók által jelenleg kiszolgált piacokra kellene korlátozódnia. Ennek híján a vámok kárt okozhatnak egyes „specializált” importőröknek, és azok nem tudnák uniós gyártóktól beszerezni az áruikat. Azzal is érveltek, hogy a márkás termékeket előállító uniós gyártók más vállalatok részére nem gyártanak, továbbá az uniós gyártók nem teljesítenek kis megrendeléseket és nem alkalmazzák a bizonyos formák által megkövetelt öntési technikát. Ezenkívül az uniós gyártók szerintük rugalmatlanok, és nem tartanak ajándékozási bemutatókat.
(47)
Ezt a kérelmet átmenetileg elutasították, mivel túlzottan tág értelmű és meghatározatlan, így a kizárásnak nincs semmilyen objektív alapja. Ezenkívül az uniós gyártók széles termékkínálattal rendelkeznek, és rendszeresen jelennek meg új termékekkel, így a kollekciók és a termékek kínálata folyamatosan változik. Az uniós ipar által előállított terméktípusok és -jellemzők az exportőrök kínálatában is rendszeresen megtalálhatók. A vizsgálat eredményei arra is rámutattak, hogy léteznek olyan uniós gyártók, amelyek más felek márkaneve alatt gyártanak termékeket. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk, hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. A rugalmasság kérdését az uniós érdekekről szóló rész tárgyalja.
1.1.9. Kőáruk
(48)
Egy kínai gyártással rendelkező importőr azt kérelmezte, hogy az importált kőárukat - ezek elsősorban konyhai áruk - zárják ki a vizsgált termékkörből. A kérelmező fél szerint az Unióban elhanyagolható mértékű kőárugyártás zajlik, és nagy a valószínűsége annak, hogy a panaszosok csak a szabálymegkerülés megakadályozása érdekében vették fel a kőárukat ebbe a körbe. Az importőr azt is állította, hogy az importált termékekért általa felszámított ár sokkal magasabb, mint bármely uniós gyártó ára, valamint hogy az import ily módon semmiféle árzuhanást vagy kárt nem okozott.
(49)
A vizsgálat eredményei szerint ugyanakkor az Unióban jelentős kőárugyártás folyik. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált kőáruk egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk és hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. Az árakkal kapcsolatos állításokkal a (240) preambulumbekezdés foglalkozik. Ezért a kőáruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
(50)
Alternatív javaslatként a kérelmező fél indítványozta, hogy a mázas és/vagy zománcozott kőárukat és a nem fehér és/vagy átmenetes mázas és/vagy zománcozott kőárukat zárják ki a vizsgált termékkörből. E tekintetben azonban az eljárás jelenlegi szakaszában nem sikerült végleges eredményre jutni.
1.1.10. Egyéb kérelmek
(51)
Egy importőr azt állította, hogy a vizsgált termékkör túlzottan széles, így nem alkalmas a különböző terméktípusok ésszerű összehasonlítására. Egy kínai gyártási érdekeltséggel rendelkező importőr is hasonló véleményt fogalmazott meg. E tekintetben néhány kérelmező a tisztán dekorációs célú termékeket említette.
(52)
Itt meg kell jegyezni, hogy az alábbiakban részletesen meghatározásra kerülnek azok a kritériumok, amelyek alapján eldönthető, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamely termék egyetlen terméknek tekinthető-e, vagyis annak alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ily módon a tisztán dekorációs célú termékek nem tartoznak ebbe a körbe. Ezen túlmenően, bár az asztali és konyhai kerámiaáruk különféle típusainak valóban lehetnek bizonyos egyedi, a többi terméktől eltérő jellemzői, a vizsgálat rámutatott, hogy a kerámiakések kivételével alapvető jellemzőik azonosak. Az a körülmény, hogy egy adott terméket a gyártási folyamat bizonyos módosításaival többféleképpen el lehet készíteni, önmagában eredményez két vagy több külön terméket. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termékek különböző típusait általában ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák. Bár léteznek olyan üzletek, amelyek bizonyos különleges típusokra specializálódnak, a forgalmazók (kiskereskedők, áruházak, élelmiszer-áruházak) jelentős része többféle asztali és konyhai kerámiaárut értékesít, hogy vásárlóinak bővebb választékot nyújtson. Ezért a vizsgált termékek állítólagosan túl széles körével kapcsolatos kérelmet átmenetileg elutasították.
(53)
Egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat zárjanak ki a vizsgált termékkörből. A vizsgálat azonban nem jutott végleges eredményre ezek jellemzőivel kapcsolatban, így a kérelmet átmenetileg elutasították.
1.2. Az érintett termékre vonatkozó következtetések
(54)
A vizsgálat rávilágított, hogy tulajdonságaik és stílusuk különbözősége ellenére minden asztali és konyhai kerámiaáru azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel bír, vagyis a kerámiaáruk elsődleges funkciója az élelmiszerekkel való érintkezés, lényegében ugyanazokra a célokra használatosak, így ugyanazon termék különféle típusainak tekinthetők.
(55)
Azon túlmenően, hogy azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak, a különböző stílusok és típusok egymás közvetlen versenytársai és egymással nagymértékben csereszabatosak. Ezt egyértelműen jelzi az a tény, hogy nincsenek közöttük világos választóvonalak, vagyis a különböző terméktípusok között jelentős átfedés és verseny figyelhető meg, és egy átlagos vásárló ritkán tesz különbséget például a porcelán és a nem porcelán termékek között.
(56)
Ahogy azonban arra a fenti (29)-(34) preambulumbekezdésekben már kitértünk, a termékkör meghatározásának leszűkítése indokoltnak tűnt, aminek nyomán a jelenlegi vizsgálat a kerámiakések kizárásával indult meg. Ezért az érintett termék átmeneti meghatározása: a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk a kerámiakések kivételével.
(57)
Következésképpen a jelen eljárás céljaira és az Unió állandó gyakorlatának megfelelően úgy tekintendő, hogy a kerámiakések kivételével valamennyi fent említett termék egyetlen terméket alkot.
2. Hasonló termék
(58)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós ipar által az Unión belül gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, a kínai belföldi piacán gyártott és értékesített asztali kerámiaáruk és az Unió által Kínából importált asztali és konyhai kerámiaáruk, továbbá az analóg országként szolgáló Brazíliában gyártott és értékesített ilyen áruk azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek.
2.1. Kérelmek
(59)
A vizsgálat során egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unión belül értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk nem hasonlítanak az érintett termékre. Állításuk szerint ennek bizonyítéka a tulajdonságok, a minőség, a fogyasztói megítélés, az értékesítési csatornák és a szegmentáció tekintetében a termékek között fennálló különbség. Az állítás szerint továbbá az uniós fogyasztók általában olcsóbb termékként viszonyulnak az érintett termékhez, és azok nem részesülnek a márkanevek által nyújtott árelőnyből sem.
(60)
A vizsgálat ezzel kapcsolatban az importőrök részéről ellentmondó megállapításokat tárt fel. Míg egyes importőrök megerősítették, hogy az érintett termék az Unióban gyártottnál általában gyengébb minőségű, és attól eltérő árkategóriába tartozik, mások szerint az érintett országban gyártott márkás asztali és konyhai kerámiaárukat magasabb áron importálják Kínából.
(61)
Egyfelől az egyik, a mintában nem szereplő importőr beadványában azt állította, hogy a német gyártók különös hangsúlyt fektetnek a „Made in Germany” megjelöléshez kapcsolódó minőségi profilra. A beadványt megfogalmazó fél azt állította, hogy a német gyártók által szállított tálalóeszközök a gyártási módból adódóan lényegesen jobb minőségűek, míg más importőrök azt mondták, ők a jó minőség, az öntési szakértelem és a szakképzett munkaerő miatt inkább Kínából szerzik be az árukat. A vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban egyaránt gyártanak alsó és felső kategóriás asztali és konyhai kerámiaárukat, és ezeket ugyanazokon az elosztási csatornákon (független kiskereskedők, áruházak, vegyes élelmiszer-áruházak stb.) keresztül értékesítik, mint az érintett terméket. Ezért ugyanazon a piacon versenyeznek egymással.
(62)
Az asztali és konyhai kerámiaárukon ugyanakkor nem szükségszerűen jelzik a származási országot. Ezért a fogyasztók gyakran nem tudják megállapítani, hogy egy adott asztali vagy konyhai kerámiaárut az érintett országban vagy az Unióban gyártottak-e.
2.2. Végkövetkeztetés
(63)
A fenti okokból az következik, hogy kisebb különbségek ugyan előfordulhatnak, az érintett országban gyártott és onnan exportált asztali és konyhai kerámiaáruk, a brazil piacon gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, valamint az Unióban gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(64)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:
-
A vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
-
A vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
Nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
A csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
-
A valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(65)
Ahogyan a fenti (12) preambulumbekezdésben szerepel, tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon a megadott határidőn belül. Egy exportáló gyártó később visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét.
(66)
A Bíróság a C-249/10 P ügyben (Brosmann és mások kontra az Európai Unió Tanácsa) kimondta, hogy az alaprendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírása tekintetében nem alkalmazható. Ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján azon együttműködő gyártók, amelyek nem kerültek be a mintába, jogosultak arra, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket kivizsgálják, függetlenül attól, hogy a mintába be nem került, adott vállalatokra kellett-e egyéni dömpingkülönbözetet számítani. (3) Ezen ítélet fényében az a döntés született, hogy nemcsak a mintában szereplő három exportáló gyártó vagy gyártói csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálják ki, hanem annak a hét exportáló gyártónak vagy gyártói csoportnak a kérelmét is, amelyek nem kerültek bele a mintába. A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.
(67)
Az Unió szokásos és állandó gyakorlata annak megvizsgálása, hogy a kapcsolódó vállalatok valamely csoportja egészként teljesíti-e a piacgazdasági elbánás feltételeit. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más kínai kapcsolódó vállalata akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.
(68)
Ennek megfelelően tíz exportáló gyártó és összességében tizenhat jogi személy piacgazdasági elbánás iránti kérelme került ellenőrzésre.
(69)
A tíz kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem teljesítette a piacgazdasági elbánáshoz szükséges feltételeket. A piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártók közül - egyénileg vagy csoportként - egy sem vezet olyan átlátható könyvelést, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy hét vállalat vagy vállalatcsoport nem tudta bizonyítani a Bizottság előtt, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezenkívül a tíz vállalat közül három nem volt képes igazolni, hogy vállalati döntéseit piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozza meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik.
(70)
Ezen túlmenően a fenti vállalatok közül az egyiknél tett ellenőrző látogatás során kiderült, hogy félrevezető és hiányos információkat adott meg a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon, különösen egy kapcsolódó vállalatra vonatkozóan. Általános együttműködési készsége kifejezetten alacsony volt, ezért a vállalatot tájékoztatták az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságáról és felkérték észrevételei megtételére. A beérkezett észrevételek alátámasztották az együttműködés hiányát, különösen a kapcsolódó vállalatra nézve. Ezért az ideiglenes döntés született, hogy a vállalat már nem tekinthető együttműködő exportáló gyártónak, és hogy az ideiglenes és végleges eredményeket az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tények alapján fogják megállapítani.
(71)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal, a kínai hatóságokkal és a panaszossal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat vagy - ha erre különleges okaik vannak - szóbeli meghallgatást kérjenek.
(72)
Több vállalat azt állította, hogy a Bizottság nem reagált piacgazdasági elbánás iránti kérelmükre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt három hónapon belül. Ezért a vizsgálat szerintük eljárási hiba miatt érvénytelen, és a Bizottságnak a Brosmann-ítéletnek megfelelően (4) le kell zárnia a vizsgálatot.
(73)
A Bizottság elismeri, hogy a megvizsgált és Kínában a helyszínen ellenőrzött piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nagy száma miatt ebben a konkrét esetben a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nem voltak elbírálhatók az előírt határidőn belül. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem eredményezi a dömpingellenes intézkedéseket előíró határozat semmisségét. (5) A kérelmet ezért elutasítják.
(74)
Hat további vállalat kétségbe vonja a Bizottság azon értékelését, miszerint nem rendelkeznek olyan átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A Bizottság részletesen kivizsgálta ezeket a beadványokat, és megállapította, hogy az azokban foglalt indoklások nem kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a helyszíni ellenőrzések eredményeit. Kihangsúlyozandó, hogy az újonnan megadott információk néhány esetben cáfolták a korábban szolgáltatott adatokat, más esetekben pedig a vállalatok olyan új alátámasztó bizonyítékokat terjesztettek elő, amelyek a helyszíni ellenőrzések alkalmával még nem álltak rendelkezésre.
(75)
Öt vállalat a Bizottság azon megállapítását is vitatja, hogy nem sikerült bizonyítaniuk, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A beérkezett észrevételek azonban nem olyan súlyúak, hogy azok megcáfolnák a Bizottság ellenőrző látogatásai során tett megállapításait. Különösen kiemelendő, hogy a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem oszlatták el a Bizottság azon aggodalmát, miszerint a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások áthozatalára került sor, pl. az eszközök és a földhasználati jogok tekintetében.
(76)
Végül két vállalat kétségbe vonja azt a vizsgálati eredményt, miszerint nem tudták igazolni, hogy vállalati döntéseiket piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik. Különösen az egyik vállalattól kapott észrevételek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a Bizottság azon megállapítását, miszerint az állam beavatkozik a munkaerő-felvételi politikájukba, a másik vállalat pedig új, a korábbiaknak ellentmondó információkkal állt elő a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban.
(77)
A fentiekből adódóan egyetlen előterjesztett érv sem volt olyan súlyú, hogy megváltoztathatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést.
(78)
A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező tíz kínai együttműködő exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem tudta igazolni, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában leírt követelményeket.
2. Egyéni elbánás
(79)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(80)
Három, a mintában szereplő exportáló gyártó és hét, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem biztosítanának számukra piacgazdasági elbánást. Ezenkívül két, a mintában szereplő exportáló gyártó és négy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó csak egyéni elbánást kérelmezett. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően csak a mintába felvett vállalatok egyéni elbánás iránti kérelmét vizsgálták ki.
(81)
Mivel minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet átmenetileg elutasítottak, a rendelkezésre álló információkra alapozva átmenetileg megállapították, hogy a mintában szereplő minden, egyéni elbánást kérelmező vállalat teljesíti az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeket.
3. Egyedi vizsgálat
(82)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmet hét, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport nyújtott be.
(83)
Az eljárás jelen szakaszában a Bizottság még nem hozott döntéseket az egyedi vizsgálat iránti kérelmekről, ám azokat időben meg fogja hozni.
4. Rendes érték
4.1. Az analóg ország kiválasztása
(84)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(85)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához az Orosz Föderációt használja fel megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(86)
A Bizottság számos olyan beadványt kapott, amelyek szerint Oroszország nem megfelelő analóg ország. A benyújtott iratokból különösen kitűnt, hogy Oroszország a drága alapanyagokból készült, díszített porcelánokra specializálódott prémium kategóriájú porcelánpiac; az érintett termék belföldi gyártása ugyanakkor a belföldi fogyasztáshoz képest meglehetősen alacsony szintű. Ezenkívül az orosz piacot nem vámjellegű akadályok, pl. a GOST tanúsítási rendszerek védik. Ezért az a döntés született, hogy Oroszország nem megfelelő analóg ország.
(87)
Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy más országok alkalmasabb analóg országot jelenthetnének-e, és levelet küldött számos ország ismert gyártói számára, beleértve Thaiföldet, Indiát, Malajziát, Törökországot, Brazíliát, Ukrajnát, Indonéziát, Egyiptomot, Kolumbiát, Dél-Koreát, Bangladest és Argentínát, aminek nyomán indiai, török, brazil és orosz gyártók jelezték együttműködési hajlandóságukat a Bizottság számára. Ugyanakkor csak három gyártó - egy brazil, egy thaiföldi és egy orosz - nyújtott be kitöltött kérdőívet. A vizsgálatból kiderült, hogy Brazíliában versenyjellegű belföldi piac működik az asztali és konyhai kerámiaáruk területén, rengeteg gyártóval és viszonylag alacsony vámmal. Továbbá az együttműködő brazil gyártó által benyújtott adatok elemzése alapján megállapítást nyert, hogy azok megbízható információk a rendes érték meghatározásához.
(88)
A fentiek alapján és az eljárás jelen szakaszában rendelkezésre álló összes információ figyelembevételével átmenetileg Brazíliát választott ák a legmegfelelőbb analóg országnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint.
4.2. A rendes érték meghatározása
(89)
Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(90)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz képest, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók.
(91)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerülő előállítási költséget.
(92)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(93)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(94)
A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a brazil gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségeket és a brazil gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.
5. Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(95)
Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó értékesített exportra az Unióba közvetlenül független uniós vevők részére, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
6. Összehasonlítás
(96)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi gyártelepi árainak az analóg gyártó belföldi áraival, illetve a számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlításával határozták meg.
(97)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a kereskedelmi szint, a fizikai jellemzők eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők - mindenekelőtt a márkák - vonatkozásában.
(98)
Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kínai export lényegében nagykereskedelmi szinten zajlott, míg az analóg országbeli értékesítések szintén kiskereskedelmi szinten mozogtak. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési láncok hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Az is bizonyítást nyert, hogy a kínai exportértékesítésekre többségükben nagy mennyiségekben került sor, míg az analóg ország belföldi értékesítései kisebb mennyiségekben zajlottak, ami azonos kereskedelmi szint mellett árkülönbözetet eredményezett a két piacon. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlításához a rendes érték kiigazításra került az analóg ország azonos kereskedelmi szinten érvényes árkülönbségei, és szükség esetén az egyes kereskedelmi szinteken értékesített mennyiségeknél tapasztalt árkülönbségek alapján.
(99)
Ezután megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása. E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló export ugyanakkor túlnyomórészt A, B vagy C osztályú, illetve ezek kombinációját jelentő termékekből áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes, és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel.
(100)
Harmadszor megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem értékesítenek márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos (saját márkás) termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen számos különböző tényezőtől - a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől - függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli (általános) termék. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján további kiigazítást hajtottak végre a rendes értéken.
(101)
Adott esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
7. Dömpingkülönbözetek
(102)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával, amelyet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában fejeztek ki.
(103)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a mintába felvett exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagával számoltak. Ennek alapján a mintába fel nem vett exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 26,6 %.
(104)
A nem együttműködő vagy ismeretlen kínai exportáló gyártókra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az együttműködés szintjét úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat megfelelő statisztikai adataival.
(105)
Ebben a vizsgálatban az együttműködés Kína részéről az ágazat szétaprózottságához képest nagy volt, hiszen a jelentkező exportáló gyártók az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának több mint 60 %-át képviselik. Ezért az összes többi exportáló gyártóra alkalmazandó országos különbözetet a reprezentatív terméktípusok legmagasabb dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga és a mintába felvett exportáló gyártók mennyiségei alapján állapították meg. A dömping országos szintjét ezen az alapon átmenetileg a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár 58,8 %-ában állapították meg.
(106)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók
26,6 %
Országos dömpingkülönbözet
58,8 %
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(107)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat és a vizsgálatra nem jelentkezett gyártókkal kapcsolatos későbbi beadványokat - felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására. A hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértékét az európai és nemzeti szervezet által szolgáltatott adatok kivetítésével határozták meg, amelyet az egyéni gyártók által szolgáltatott adatok, illetve kutatási és statisztikai források alapján is ellenőriztek.
(108)
A vizsgálati időszak alatt több mint 200 uniós gyártó állított elő hasonló terméket. Az előző preambulumbekezdésben foglaltak alapján a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés becsült mértéke 240 200 tonna volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot” a teljes uniós előállítást képviselő uniós gyártók alkotják (a továbbiakban uniós gazdasági ágazat). Az uniós gazdasági ágazatot két szegmensre osztották fel: kkv-k és nagyobb vállalatok. A kkv-k az adott időszakban a teljes uniós termelés 42 %-át tették ki. Kétségtelen, hogy az uniós gyártás rendkívül szétaprózott, ugyanakkor a következő országokra koncentrálódik: Cseh Köztársaság, Francia Köztársaság (Franciaország), Németország, Olaszország, Lengyel Köztársaság (Lengyelország), Portugál Köztársaság (Portugália), Románia, Spanyol Királyság (Spanyolország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Egyesült Királyság).
2. Uniós fogyasztás
(109)
Az uniós fogyasztás megállapítására a vizsgált terméknek az Eurostat adatai szerinti behozatala és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséggel kapcsolatos beadványok alapján került sor.
(110)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós fogyasztás
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk Unió-beli fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt összességében 12 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os visszaesésre 2008 és 2009 között került sor.
(112)
Ezt a figyelembe vett időszak alatti általános visszaesést a 2009-es gazdasági válságot követő fellendülési időszakkal együtt kell elemezni. Az asztali és konyhai kerámiaáruk piacának jók a kilátásai. (6)
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(113)
Az Eurostat adatai szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Piaci részesedés
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
A Kínából származó teljes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent és 485 814 tonnát tett ki. A százalékban kifejezett értékek ugyanakkor arról tanúskodnak, hogy a Kínából származó behozatal kisebb mértékben csökkent, mint a teljes uniós fogyasztás. Sőt, ha a teljes figyelembe vett időszakot tekintjük, a Kínából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt a 2008-as 64,8 %-ról 66,9 %-ra nőtt.
(115)
A figyelembe vett időszakban a behozatali ár 17,7 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 499 EUR/tonnára nőtt. Ez az érintett termék teljes behozatalának átlagos tonnánkénti behozatali ára, ezért a tendenciát befolyásolhatja a termékösszetétel megváltozása.
3.2. Áralákínálás
(116)
Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a független fogyasztóknak történő értékesítéskor alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére történő értékesítéskor alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén - megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket - az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal. Az alacsonyabb osztályú termékek árát az A osztály áraihoz igazították hozzá, mivel az alacsonyabb osztályú termékek a felhasználók megítélése alapján az A osztályú termékekkel álltak versenyben, ahogy azt már a fenti (61) preambulumbekezdés is megállapította. Az uniós gazdasági ágazat árait a kereskedelmi szint különbségeinek és adott esetben a márkákhoz kapcsolódó árbeli szempontoknak megfelelően is kiigazították.
(117)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, az utóbbi százalékában kifejezve 26,3-47,6 %-os különbséget mutatva.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
4.1. Általános rész
(118)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(119)
A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet mértéke) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az uniós gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákból származó adatokkal.
(120)
A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
(121)
Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, nyereségesség, befektetések megtérülése és termelési költség) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben képviselt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes asztali kerámiaáru-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kis- és középvállalkozások esetében 42 %-ot, a nem kis- és középvállalkozások esetében pedig 58 %-ot). Így biztosították, hogy a nagyvállalatok eredményei nem torzították a kárelemzést, a kisebb vállalatok helyzete azonban - amelyek együttesen jelentős mértékben részesednek az uniós termelésből - a lehetőség szerint megfelelően tükröződött.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(122)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása az alábbiaknak megfelelően alakult.
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Termelési kapacitás (tonna)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Kapacitáskihasználás
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 15 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés összességében hangsúlyosabb, mint az uniós fogyasztásnak az ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenése. 2010-ben a termelés nem lendült fel ugyanolyan mértékben, mint a fogyasztás.
(124)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére a gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája a figyelembe vett időszak során tovább csökkent, összesen 2 %-kal 74,1 %-ra.
4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(125)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon a független vevők részére történt értékesítései a fogyasztás csökkenésénél nagyobb mértékben (8 %-kal) estek vissza. Megjegyzendő, hogy 2009 és 2010 között az értékesítési volumen csökkenése folytatódott, miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal nőtt.
4. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, illetve 2,1 százalékponttal csökkent.
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés az Unióban
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(127)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során végig csökkent, és 21 %-kal esett vissza. A tendencia ugyanazt a mintát követi, mint a független vevőknek az uniós piacon történt értékesítés mennyiségének csökkenése.
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Alkalmazottak száma
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának (teljesítmény/fő/évben számolt) termelékenysége 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez részben az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseinek köszönhető, amelyekkel a Kínából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomásra kívánt reagálni.
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/alkalmazottak)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(129)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá - tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségeire és áraira - a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.3.1. Készletek
(130)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent. A vizsgálat feltárta, hogy ez a mutató az ilyen típusú gazdasági ágazat esetében - amely elsősorban megrendelések alapján dolgozik - nem alapvetően fontos mutató.
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Értékesítési árak
(131)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az Unió piacán 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési ár az Unióban független vevőknek (EUR/tonna)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetés megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek
(132)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége, pénzforgalma, befektetéseinek megtérülése (ROI), tőkebevonási képessége, befektetései és bérei a következők szerint alakultak:
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó árbevételének %-a)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Pénzforgalom (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Nettó befektetések (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban 0,7 százalékponttal visszaesett. A nyereségesség 2010-ben volt a legalacsonyabb, amikor a visszaesés mértéke 4,1 százalékpontot ért el 2008 és 2010 között.
(134)
Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején instabil helyzetben volt az Unió piacára Kínából érkező, 2002-2004 között jelentősen növekvő, nagy mennyiségű olcsó behozatal miatt, amely nagyon komoly piaci részesedést ért el az ilyen behozatalra vonatkozó importkvóta 2005. évi eltörlését követően. Ez jelentős szerkezetátalakításhoz vezetett az ágazatban, amely a figyelembe vett időszak elején érkezett befejező szakaszához.
(135)
Ezért - tekintettel a figyelembe vett időszakot megelőző ezen fejlődésre - a figyelembe vett időszak elején elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni. Erre vonatkozó beadvány hiányában helyette ideiglenesen egy másik, széles körben használt és fontos olyan fogyasztási cikk, amelyre vonatkozóan készült dömpingellenes vizsgálat - a bőr lábbelik - rendes nyereségszintje szolgálhat érvényes referenciaértékként. Ez a nyereségszint 6 %. (7) Egyértelmű tehát, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat - a figyelembe vett időszak alatt - soha nem volt képes olyan nyereségszintet elérni, amely e termék tekintetében elfogadható.
(136)
Az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma összességében jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azonban néhány nagyobb régóta működő vállalatnak tudható be, a kis- és középvállalkozások esetében más volt a helyzet. A nettó befektetések szintje 33 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak végére a kis- és középvállalkozások (kkv-k) befektetési szintje majdnem a nem létezőhöz közelített. A figyelembe vett időszakban mindössze két nem kkv-nak minősülő vállalat engedhette meg azt, hogy jelentős befektetést hajtson végre. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszak egészében nagyobb mértékben csökkent, mint a nyereségesség.
(137)
2008 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 2 %-kal nőtt. Ez a munkaerőköltség-növekedés jelentősen alacsonyabb, mint a teljes munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti alakulása az Unióban, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a munkaerőköltségeket a lehető legalacsonyabban tartsa.
4.3.4. Termelési költség
(138)
A figyelembe vett időszakban a termelési költség 10 %-kal csökkent.
11. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési költség (EUR/tonna)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. A kárra vonatkozó következtetések
(139)
A vizsgálat kimutatta, hogy a kármutatók - mint például a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés és a foglalkoztatás - a figyelembe vett időszakban romlottak.
(140)
Ezenkívül az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók - mint például a nyereségesség, a befektetések és a befektetések megtérülése - a figyelembe vett időszakban negatív irányban fejlődött.
(141)
Összességében az ágazat nyereségessége egyszer sem ért el kielégítő szintet a figyelembe vett időszakban, sőt még romlott is. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése azt eredményezte, hogy egy bizonyos ponton a gazdasági ágazat szinte semmilyen nyereséget sem tudott elérni.
(142)
Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelékenysége növekedett, ez elsősorban azoknak a jelentős erőfeszítéseknek köszönhető, amelyeket az ágazat a nagyarányú dömpingelt kínai behozatallal szembeni verseny érdekében kifejtett.
(143)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kárt szenvedett el.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(144)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(145)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor, miközben a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége hozzávetőleg 9 %-kal csökkent, piaci részesedése nőtt. Ezenfelül a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 20 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 23 %-ról 20,9 %-ra esett vissza.
(146)
A 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakban az uniós fogyasztás nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, ellentétben a Kínából származó dömpingelt behozatal növekedésével, amelynek piaci részesedése ugyanebben az időszakban jelentősen nőtt.
(147)
A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban nőttek. Habár a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal átlagos importára 18 %-kal nőtt, ezek az árak - különösen a vizsgálati időszakban - mégis következetesen jelentősen alacsonyabbak maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál, nyomást gyakorolva ezáltal az uniós piaci árakra. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon bekövetkezett csökkenése és az ágazat nyereségessége a Kínából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós piacon kialakult árleszorításnak tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat termelésiköltség- és foglalkoztatási szintjének esése mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat válaszként milyen erőfeszítéseket tett az ilyen jellegű behozatalra.
(148)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál folyamatosan alacsonyabb árú dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, ami különösen annak rossz pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában mutatkozik meg.
3. Az egyéb tényezők hatása
(149)
Az okozati összefüggés tekintetében a következő egyéb tényezőket vizsgálták: az uniós piaci kereslet alakulása és szegmentációja, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a vizsgálat alatt álló terméknek más országokból származó behozatala, az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatok, a gyártási módszerek különbségei és a használtcikkpiac. Egyéb tényezők vizsgálatára is sor került.
3.1. Az érintett országtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
(150)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
12. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Piaci részesedés
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Piaci részesedés
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt.
(152)
Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagos árai 6 %-kal csökkentek, és folyamatosan magasabbak maradtak, mint a kínai exportértékesítés értékesítési árai (68 %-kal a vizsgálati időszak során).
(153)
A CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál.
(154)
Erre az állításra tekintettel megjegyzendő, hogy ha összehasonlítjuk a figyelembe vett időszak elején és végén tapasztalt helyzetet, a Törökországból származó behozatal mennyisége 10 %-kal vagy 1,1 százalékponttal nőtt, az átlagárak azonban következetesen jelentősen magasabbak maradtak (37 %-tól 60 %-ig), mint a kínai importárak. Ezenfelül 5,6 %-os piaci részesedésnél magasabb részesedést soha nem értek el. Így nehéz arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a török importból ered.
(155)
A fenti okok miatt megállapítható, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
3.2. Piaci szegmensek
(156)
Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt javasolta, hogy a végső fogyasztói árak, a termékek minősége és az értékesítési csatornák alapján a vizsgált kerámiatermékek piacát legalább a következő három szegmensre osszák fel: felsőkategóriás (magas minőség, magas árak), középső/alsókategóriás (közepes/alacsony minőség, közepes/alacsony árak) és különleges termékek (mint például dekorációs cikkek, ajándéktárgyak, edények és szállodai porcelán). Az uniós termelés legnagyobb részét állítólag a felsőkategóriás és/vagy a különleges termékek piacán adnák el, míg a kínai behozatalt túlnyomórészt az olcsó piaci szegmensben értékesítik. Az uniós gazdasági ágazat elsősorban a bolti értékesítést részesíti előnyben azon helyekkel szemben, ahol az átlagos vásárlók vásárolnak. A kínai behozatal ezért közvetlenül nem versenyezne az uniós termeléssel.
(157)
A vizsgálat azonban nem erősítette meg az állításokat. Először is meg kell jegyezni, hogy a hasonló termék nem fedi le az e felek által említett bizonyos cikkeket, mint például a tisztán dekorációs cikkeket (lásd a (51) és (52) preambulumbekezdést). Másodszor, a vizsgálat kimutatta, hogy jelenleg az uniós termelést - a kínai importhoz hasonlóan - minden piacon értékesítik. Valójában a kínai import jelentős része az úgynevezett felsőkategóriás vagy különleges termékek szegmensbe esne. Egy brit importőr azt állította, hogy felsőkategóriás termékeket importál Kínából; európai uniós vállalatok egy kínai termelési érdekeltséggel rendelkező csoportja pedig szintén arról számolt be, hogy Kínából származó kőáruit igen magas áron értékesíti az uniós piacon.
(158)
Végezetül hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Így az elemzést az érintett termék és a hasonló termékek szintjén kell elvégezni. Ezért az egyes szegmensekre vonatkozó állításokat nem lehet fenntartani.
3.3. Fogyasztás és kereslet
(159)
Egy európai importőr- és kiskereskedői szövetség, valamint a CCCLA az uniós kereslet csökkenésére mutatott rá. Egy, a mintában nem szereplő importőr azt állította, hogy a porcelán iránti kereslet - különösen a kiegészítő és a járulékos választék terén, valamint a magánszektorban - jelentősen visszaesett, és a fennmaradó kereslet rendkívül sokszínű. Hasonlóképpen több fél állította, hogy a változó divat miatt napjainkban a fogyasztók megfizethető asztali és konyhai kerámiaárut keresnek. Egy nagykereskedő szerint a csúcskategóriás piac szűkül, és az elkövetkező években is szűkülni fog.
(160)
A fent említett európai importőr- és kiskereskedői szövetség szerint a kereslet csökkenése magyarázná az uniós gyártók értékesítésének és termelésének visszaesését a vizsgált időszakban.
(161)
A CCCLA megállapította, hogy a panasz az Unión belüli fogyasztási szint lényeges ingadozását mutatta ki a figyelembe vett időszakban, az általános makrogazdasági körülményekkel összhangban. A CCCLA szerint a figyelembe vett időszakban a kártényezők az uniós és más piacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, az uniós gyártók értékesítései és a kínai import pedig egyaránt követte a kereslet változásait.
(162)
Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt állította, hogy az Európai Unió 2004-es bővítése és az erre a termékre vonatkozó importkvóta 2005. január 1-jei eltörlése utáni kínai importadatok szerint az uniós piacon 2002 és 2005 között jelentős kereslet mutatkozott az olcsóbb asztali áruk iránt, amelyet 2005 és 2010 között csökkenés követett. Az uniós gyártók állítólag nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni ezt a keresletet.
(163)
Ezeket az állításokat illetően először is hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Az egyes termékkörökre vonatkozó állítások ezért nem fogadhatóak el, és az elemzést az érintett termék és a hasonló termék szintjén kell elvégezni.
(164)
Másodszor, annak az állításnak, amely szerint a kártényezők az egyéb exportpiacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, ellentmond az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során pozitív tendenciát mutatott.
(165)
Harmadszor, amint az a fenti, D.2. szakaszban megállapítást nyert, a fogyasztás a figyelembe vett időszak során csökkent. Semmi sem bizonyította, hogy az uniós gyártók nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni az uniós piacon az olcsóbb asztali áruk iránti jelentős keresletet. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak egészében az uniós gyártók különböző típusú keresletet - beleértve az olcsóbb asztali áruk iránti keresletet is - elégítettek ki. Noha a figyelembe vett időszak során tapasztalható volt az uniós fogyasztási szint ingadozása, ami bizonyos mértékig hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében azonban nem állítható, hogy olyan hatást gyakorolt volna, amely megszüntetné az okozati kapcsolatot a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet között.
(166)
Az állításokat ezért elutasították.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportja
(167)
Az Eurostat (exportvolumenre vonatkozó) és a mintában szereplő uniós gyártók (átlagos exportárra vonatkozó) adatai szerint az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszak során az alábbiak szerint alakult:
13. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportmennyiség (tonna)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Átlagos exportár (EUR/tonna)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
A panaszban a CCCLA megállapította, hogy az uniós gyártók exportja 2009 és 2011 között jelentősen nőtt. Ez a fél arról számolt be, hogy a kártényezők negatívan alakultak, ha az uniós gyártók exportteljesítménye csökkent. Ezért a kárt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek kedvezőtlen alakulása okozta volna.
(169)
Ezzel összefüggésben először is meg kell jegyezni, hogy a kárelemzés az uniós gazdasági ágazat uniós piacon jellemző helyzetére összpontosít. Az exportteljesítmény változása, adott esetben, ezért semmilyen hatást sem gyakorol a legtöbb fent elemzett mutatóra, mint például az értékesítési mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat exportját az uniós piacon - azaz ahol a kárt elszenvedik - történő értékesítés csökkenésének kompenzálásaként lehet értékelni. Harmadszor, amint azt a fenti táblázat mutatja, az Unióból származó export összessége 3 %-kal csökkent. Végezetül, a mintában szereplő együttműködő gyártók exportárai a figyelembe vett időszak során stabilak maradtak.
(170)
Az állítást ezért elutasítottuk, és megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt.
3.5. Az importkvóták eltörlése
(171)
2005. január 1-jéig azokban a tagállamokban, amelyek abban az időben az Unió tagjai voltak, a Kínából származó, a (56) preambulumbekezdésben említett KN-kód alá tartozó termékekre mennyiségi kvóta volt érvényben, amely 2000-ben összesen 84 473 tonnát tett ki, és amelyet 2004-ben fokozatosan 147 744 tonnára emeltek. A rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy 2004-ben az érintett termék azon 27 ország általi behozatala, amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai, 173 809 tonna volt. Egy évvel később, a kvóta eltörlése után, ez az import 530 294 tonnára emelkedett. A kínai import azóta egyszer sem volt évi 449 000 tonnánál kevesebb.
(172)
Az importkvótáknak a figyelembe vett időszakban megfigyelt kár előidézésében betöltött szerepe tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy - tekintettel arra, hogy a kvótákat fokozatosan növelték, és a figyelembe vett időszak kezdete előtt 3 évvel, illetve a vizsgálati időszak kezdete előtt 6 évvel megszüntették - az uniós piacon 2002-től már jelentős szerkezetátalakítás történt a megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Ezt a panaszos által benyújtott, az európai asztalikerámiaáru-gyártók üzemeinek bezárásaira és fizetésképtelenségére vonatkozó információk is megerősítik. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak kezdetére racionalizált és jól teljesítő ágazattá alakult.
(173)
Következésképpen azt is lehetne mondani, hogy az érintett termékre vonatkozó importkvóta 2005-ben történt megszüntetésének hatásai a figyelembe vett időszak előtt negatívan érintették az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Még ha így is lenne, akkor is a dömpingelt behozatal okozta a kárt a vizsgálati időszakban. Az importkvóta 2005-től történő eltörlése ezért nem szünteti meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhelyzet között.
3.6. Versenyellenes gyakorlatok az uniós piacon
(174)
Számos fél állította, hogy a kárt az uniós piac versenyellenes gyakorlatai okozzák, és azt is kijelentette, hogy a dömpingellenes eljárást azért indították, hogy az illegális kartellek visszanyerhessék a pénzbírságokból eredő veszteségeket. A CCCLA megállapította, hogy az összejátszó gyakorlatok megléte az uniós piacon mind a panaszban szereplő, mind a vizsgálat során gyűjtött a káradatokat (nevezetesen az értékesítési árakat, az értékesítési mennyiségeket, a piaci részesedést és a nyereségeket) megbízhatatlanná teheti, mivel azok nem a piac rendes működését tükrözik.
(175)
Egyfelől ki kell emelni, hogy 2010-ben a Bizottság tizenhét, fürdőszobai szerelvényekkel és felszerelésekkel foglalkozó vállalkozásra szabott ki pénzbírságot hat tagállamra - Németországra, Ausztriára, Olaszországra, Franciaországra, a Belga Királyságra (Belgium) és a Holland Királyságra (Hollandia) - kiterjedő, árrögzítő kartellben történt részvételükért az 1992 és 2004 közötti időszakban. (8) A szóban forgó gyakorlatokra a figyelembe vett időszak előtt került sor, és más termékeket érintettek. Ezenfelül az egyetlen érintett vállalkozás, amely a figyelembe vett időszakban az asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatában is tevékenykedett, a pénzbírság megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszékéhez. A kereset elbírálása folyamatban van. Másfelől a német hatóságok 2011 februárjában kartellvizsgálatot indítottak néhány német asztaliáru-gyártónál. A német hatóságok még nem hozták nyilvánosságra a vizsgálat eredményeit, így erre vonatkozó következtetést jelenleg nem lehet levonni. Ezenfelül az a vizsgálat csak egy tagállamot érint, míg az uniós gazdasági ágazat meglehetősen széles körű. Az állításokat ezért elutasították.
(176)
Néhány fél azon kijelentésére vonatkozóan, hogy egyes uniós gyártók megváltoztatták tevékenységüket és Kínából származó termékek kereskedelmével is foglalkoznak, azt mondhatjuk, hogy ez olyan üzleti opció, amely nem minősíthető versenyellenesnek.
3.7. Gyártási módszerek
(177)
Egyes felek szerint az uniós gyártóknak a gyártási módszereket érintő választásai egyértelműen hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. E felek hangsúlyozzák, hogy az uniós gyártási módszerek a kínai módszerekhez képest sokkal kevésbé hatékonyak: az uniós gyártási módszerek teljesen automatizáltak, ami rövid távon magas átszerelési költségeket, drága formakészítést, költségesebb nyersanyagokat és - a kétszeres égetési eljárás miatt - magasabb energiaköltségeket eredményez. Ezenfelül, az uniós gyártóktól eltérően a kínai gyártók megrendelés alapján dolgoznak, raktározási költségeik alacsonyabbak, és teljes termelésüket osztályozás nélkül egy tételben, diszkontárakkal párosítva értékesítik. Az Unióban a mázba süllyedő díszítések esetén a matricatranszferek költsége is szinte kétszerese a kínainak. Másfelől egyes felek az uniós gyártási módszerek hatékonyságát emelték ki, például a hosszabb távok tekintetében.
(178)
A vizsgálat világszerte jelentős technológiaátadást mutatott ki. A vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy adott specifikus gyártási módszer és az üzleti siker között összefüggés lenne. Azt sem tudta megállapítani, hogy adott specifikus gyártási módszer választása elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.8. Használtcikkpiacok
(179)
Egy, a mintában nem szereplő importőr szerint a háztartások az elmúlt évtizedekben kisebbek lettek, és a használt cikkeken bolhapiacok, internetes árverések, valamint a használtcikkpiacok egyéb formái révén adnak túl. E fél esetében a használt asztali és konyhai áruk a jelenlegi kereslet jelentős részét képviselik, és közvetlenül versenyeznek az újonnan gyártott asztali és konyhai árukkal. A mintában nem szereplő importőr igazoló dokumentációt nyújtott be ismert német porcelángyártók több termékcsaládjának internetes árverési értékéről.
(180)
Azonban semmi ésszerű alap nincs arra, hogy a mennyiségeket és az árakat három német vállalat rendkívül egyedi kollekciójának német nyelvű platformjáról más uniós országokra vagy más termékkörökre extrapoláljuk. Ezt a piacot ezért nem lehetett mennyiségileg meghatározni, és a vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy a használtcikk-értékesítés elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.9. Gazdasági válság
(181)
A CCCLA szerint az állítólagos kárt a pénzügyi válságnak, a gazdasági recessziónak és az államadósság-válságnak a fogyasztók költségvetésére gyakorolt hatása okozta. Mivel a panaszosok állítólag működési szinten nyereségesek voltak, a CCCLA úgy véli, hogy a veszteségek, amelyekről beszámoltak, pénzügyi spekulációnak (mint például a részvényeken vagy az államkötvényeken elért veszteség) és a pénzügyi válsághoz kapcsolódó nem üzemi ráfordításoknak tulajdoníthatók.
(182)
A fogyasztásnak a figyelembe vett időszak szakaszai alatt bekövetkezett csökkenésére magyarázatot adhat a gazdasági válság. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenő fogyasztással, valamint a 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban tapasztalt növekvő fogyasztással jellemzett helyzetben az olcsó dömpingelt behozatal teljesítménye különbözik az uniós gazdasági ágazat teljesítményétől.
(183)
A vizsgálat egyértelműen kimutatja, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés során sem volt képes arra, hogy helyreálljon és jelentős értékesítési mennyiségeket szerezzen vissza, továbbá a figyelembe vett időszak során jelentős piaci részesedést veszített, míg a kínai dömpingelt import nagyobb piaci részesedést szerzett.
(184)
Ezért - még ha a gazdasági válság hozzá is járulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez - összességében nem lehet azt állítani, hogy akkora hatást gyakorol, amely megszünteti dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést.
3.10. Egyéb tényezők
(185)
Egy szövetség egyéb tényezőkre mutatott rá, amelyek véleménye szerint megszüntethetik az okozati összefüggést. Ez a fél az unión belüli versenyt (azon az alapon, hogy az árak az Unión belül jelentősen eltérőek), valamint az Unió egyre szigorúbb, így megnövekedett termelési költségeket okozó biztonsági és egészségügyi követelményeit említette. Az említett egyéb tényezők között szerepelt az egyes kínai gyártók által elkövetett hamisítás és az Unión kívüli számos piacon fennálló nem vámjellegű akadályok, melyek gátolhatják az uniós gyártók általi exportot.
(186)
Az Unión belüli versennyel való érvelés tekintetében a vizsgálat semmilyen összefüggést nem mutatott ki a kár, az uniós gyártók elhelyezkedése és az adott tagállamban jellemző árak között. Az Unió biztonsági és egészségügyi követelményeivel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azok az Unióban gyártott és a behozott termékekre vonatkoznak, így valamennyi szereplő áraira hatást gyakorolnak. Tekintve, hogy a hamisításra vonatkozó állítást alátámasztó információt nem nyújtottak be, ezen állítás hatásait nem lehetett elemezni. Az az állítás, hogy az Unión kívüli számos piacon nem vámjellegű akadályok állnak fenn nem elfogadható: az ilyen akadályok gátolhatják ugyan az uniós gyártókat exportpotenciáljuk kiaknázásában, az uniós piacon - azaz ahol a kárt elszenvedik - tapasztalt csökkenő értékesítésre azonban nincsenek hatással.
(187)
A CCCLA egyéb tényezőkre, nevezetesen a szakképzett munkaerő uniós piacon fennálló hiányára és az ágazat önmagának okozott kárára mutatott rá azon az alapon, hogy néhány uniós gyártó importálja az érintett terméket. A rendelkezésre álló információk alapján azonban megállapítást nyert, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt, és az a tény, hogy az üzleti modellek száma bővült, nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, sőt inkább az uniós piacon csökkenő eladások kompenzálásaként kellene értelmezni. A szakképzett munkaerő uniós asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatban fennálló esetleges hiánya tekintetében az Unióban található egyetlen érdekelt fél sem tartotta magát érintettnek.
(188)
Egy importőr a más típusú, például a műanyag, az alumínium, a melamin és az üveg asztali és konyhai áruk hatásának elemzésére hívta fel az intézményeket. A kérelem alátámasztására azonban semmilyen információt nem nyújtottak be. A vizsgálat ebben a kérdésben semmilyen megállapítást nem tudott tenni.
(189)
Egyes felek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak előtti helyzetével hozzák összefüggésbe. Ezzel kapcsolatban több importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat hanyatlása már az 1975 és 2002 közötti időszakban elkezdődött. A Bizottság elemzése azonban nem tud ilyen messzire visszanyúlni, többek között az erre az időszakra vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt. Ugyanez állapítható meg egy másik, jóval a figyelembe vett időszak előtt bekövetkezett eseményről, nevezetesen a német porcelánágazatnak nyújtott állami támogatásról is, amely egy a mintában nem szereplő importőr szerint azt bizonyítaná, hogy az uniós gazdasági ágazat nem növelte hatékonyságát (9).
(190)
Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata - amelyek esetlegesen kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - feltárta, hogy e tényezők nem szüntetik meg a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(191)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az összes ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait - ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(192)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(193)
Az uniós gazdasági ágazat több mint 200 gyártóból áll, amelyeknek a gyárai az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek a vizsgálati időszakban a hasonló termék előállítása és értékesítése terén közvetlenül több mint 25 000 személyt foglalkoztatnak.
(194)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak során jelentős kár érte az érintett országból érkező dömpingelt behozatal miatt. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók - mint például a termelés, a nyereségesség és a befektetések megtérülése - csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A legnehezebb helyzetben a kis- és középvállalatok voltak: a figyelembe vett időszakban 2010 óta veszteséget termeltek. Az ágazatban eddig megtett erőfeszítések - intézkedések hiányában - nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását, amely esetlegesen még tovább romolhat.
(195)
A jelenlegi vizsgálat megállapításait nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy bizonyos uniós gyártók jobban teljesítenek a többieknél, vagy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak előtti helyzete.
(196)
Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja a hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon. Ez egyben további pozitív hatással lenne az ágazat gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(197)
Egyes importőrök azt állították, hogy amennyiben intézkedések elrendelésére kerül sor, az érintett terméket (az Unióban gyártott asztali és konyhai kerámiaáruktól) eltérő típusú termékek, mint például textilek (pl. ajándéktárgyak) vagy műanyag asztali termékek váltják fel, így a nem kerámia ágazatok számára kedvezve. A vizsgálat azonban nem tudta megerősíteni, hogy az ilyen helyettesítés jelentős mértékű lenne.
(198)
Ennélfogva megállapításra került, hogy a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
3. A független importőrök érdeke
(199)
A fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak.
(200)
Összességében a vizsgálati időszak alatt a mintavétel által érintett importőrök a készleteiket elsősorban az érintett országból szerezték be, és közel 350 személyt alkalmaztak az asztali és konyhai kerámiaáruk behozatala és viszonteladása terén. Tevékenységüket különböző terméktípusok körében végezték, a porcelán ajándéktárgyaktól kezdve, a márkajelzéssel ellátott agyagárun át, az egyszerű háztartási asztali árukig. Az együttműködési szintjük változó volt. Például a mintavétel által érintett két legnagyobb importőr - amelyek jelentős kiskereskedelmi tevékenységet is folytatnak - nem bocsátott rendelkezésre teljes körű nyereségességi adatokat, valamint a vásárlás és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozó adatokat, egyikük pedig még a könyvelésébe való betekintést sem tette lehetővé. Ezek a felek csak a vételi transzferárakat és/vagy értékesítési transzferárakat adták meg. Ennélfogva, bár több alkalommal is felkérést kaptak, nem adtak át olyan megfelelő információkat, amelyek lehetővé tették volna az érintett terméken az importőr által elért bruttó és nettó, reprezentatív különbözet becslését a minta egészére vonatkozóan.
(201)
Hasonlóképpen, a mintavétel alanyát képező két importőr/kiskereskedő által rendelkezésre bocsátott adatok - mivel számos tekintetben hiányosak voltak - nem tették lehetővé az érintett terméken a kiskereskedők által elért bruttó és nettó különbözet becslését. Ezért a mintában szereplő importőrök együttműködése alapján nem lehetett meghatározni, hogy az uniós ellátási lánc képes-e felvenni a javasolt dömpingellenes vámot, következésképpen egy ilyen vámnak a kiskereskedelmi árra, és azon keresztül a fogyasztókra gyakorolt hatását sem lehetett megállapítani.
(202)
Azonban elsőként, ami az importőröket illeti, az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között. A mintában szereplő, csak behozatallal foglalkozó vállalatok igazolt számadatai megerősítik, hogy az ilyen mértékű bruttó különbözetek reprezentatívak. Másodsorban a nyilvánosan elérhető dokumentációkból az tűnik ki, hogy az Unióban az ellátási lánc (azaz az importőrök és az őket követő csatornák) tökéletesen képes lenne a javasolt mértékű dömpingellenes vám felvételére, anélkül hogy az veszélyeztetné az érintett gazdasági szereplők életképességét. Egy közelmúltban kiadott publikáció (10) szerint az EU forgalmazói által 0,70 USD áron megvásárolt kínai kerámia bögre az Európai Unióban 3,50 USD-nek megfelelő fogyasztói áron kel el - azaz a forgalmazó/kiskereskedő árrése több mint 150 %. Ilyen felállásban a javasolt dömpingellenes vám a legtöbb behozatal esetében 0,16 EUR (illetve 0,36 EUR a nem együttműködő gyártók esetében) többletdíjat jelentene az Uniós ellátási lánc számára, amely összességében 2,08 EUR bruttó árrést érne el ezen az adott terméken. A CBI fenti (112) preambulumbekezdésben említett, „Az asztali és konyhai áruk és egyéb háztartási cikkek piaca” című 2009-es felmérése 2,6 és 5,3 közötti EU-határ CIF- és fogyasztói ár közötti arányokról számol be (11). Végezetül, a mintában szereplő importőrök/kiskereskedők soha nem jelezték, hogy a behozatali vagy értékesítési tevékenységükből kihagynák az asztali és konyhai kerámiaárukat, amennyiben dömpingellenes vámok kerülnének kivetésre.
(203)
A fentiek figyelembevételével és az e vizsgálat során ez idáig szerzett egyéb megbízható információk hiányában előzetesen feltételezhető, hogy a terjesztési lánc általánosságban, beleértve az importőröket is, valószínűleg képes lenne felvenni a CIF-ár javasolt mértékű növekedését minden komolyabb probléma nélkül, és nem valószínű, hogy a fogyasztók bármilyen áremelkedést tapasztalnának. Azonban ismételten felkérjük az érdekelt feleket, hogy ezzel kapcsolatban nyújtsanak be kiegészítő, átfogó és ellenőrizhető adatokat, amelyek lehetővé teszik az intézkedések ellátási láncra, és végső soron a fogyasztókra gyakorolt hatásának további elemzését az eljárás következő szakaszában.
(204)
Több mint 20, a mintában nem szereplő importőrtől (többnyire kisvállalkozásoktól), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől, egy svédországi importőri és kiskereskedői szövetségtől, egy hollandiai távol-keleti importőri szövetségtől, valamint egy németországi központú importőri szövetségtől és hálózattól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Az importőrök közös aggodalma az volt, hogy az intézkedések a behozatali ár növekedését, az üzleti tevékenységük (részleges) beszűkülését, és ezen keresztül negatív hatást okoznának általában az importőrökre, többek között az árrések és a nyereségesség tekintetében. Ezek az érvek nem tarhatók fenn a következő, illetve a (202) preambulumbekezdésben levont következtetések alapján.
(205)
Számos importőr vélte úgy, hogy több állás szűnik meg az importőröknél az intézkedések meghozatalával, mint ahány állást meg lehetne őrizni az uniós gyártóknál. Azonban ezzel ellentétesek az importőrök egyéb állásfoglalásai, amelyek értelmében lehet, hogy a kerámia cikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyakkal) váltanák fel, vagy hajlandók lennének nagyobb mennyiségek beszerzésére az Unión belül.
(206)
A svéd szövetség azon a véleményen volt, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének az importőrökre a jelentős finanszírozási és adminisztratív költségek tekintetében, amennyiben alternatív megoldást kell találniuk a kínai behozatalok helyett. Egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetség rámutatott, hogy a beszállítóváltás bonyolult, mivel az importőrök komoly befektetéseket eszközöltek a meglévő beszállítóiknál. Azonban ez nem tűnik jelentős problémának egyes olyan importőrök számára, amelyek maguk is előnyben részesítik a beszállítói források váltására vonatkozó képességet. Továbbá a tény, hogy a kínált termékek és az uniós fogyasztás a divattal változik, azt mutatja, hogy az (új beszállítóktól származó) új termékek fejlesztése érdekében felmerülő költségek ennek az ágazatnak a természetes velejárói.
(207)
A mintában nem szereplő számos importőr azt állította, hogy az uniós gyárakat nem érdekli más márkanév alatti termékek gyártása. Azonban ennek ellentmond a mintában szereplő uniós gyártók (amelyek bizonyították, hogy gyártanak márkás árukat harmadik felek számára) tekintetében folytatott vizsgálat eredménye, egy másik importőr kijelentése, valamint a tény, hogy a termékeket a saját márkaneve alatt forgalmazó számos importőr a választéka egy részét az Unión belül szerzi be.
(208)
A mintában nem szereplő egyik importőr kifejezte, hogy nem hajlandó a termeléssel kapcsolatos ötleteket, a termékterveket és a házon belüli fejlesztéseket megosztani az asztali és konyhai kerámiaáruk egyes versenytárs uniós gyártóival. A vizsgálat azonban nem mutatta ki, hogy ez általános aggodalomra adna okot az importőrök körében. Meg kell jegyezni, hogy az érintett importőr jogvitában volt egyes németországi gyártókkal, valamint a kollekciója egy része közvetlenül az uniós gyártók kollekcióival versenyez.
(209)
Egyes importőrök azt állították, hogy az uniós gyártóktól nem tudnak árut beszerezni azok magasabb költségei, a kézműves termékek előállítására vonatkozó kapacitás hiánya, a kisebb gyártási szériák kínálására való képtelenség, a rugalmatlanság, a több terméket kínáló, nagyban dolgozó kiskereskedők megfelelő kiszolgálásához szükséges megfelelő szervezet hiánya, és/vagy bizonyos termelési eljárások, minőségi szintek, dekorációs típusok vagy formák hiánya miatt. Ezek a felek azt állították, hogy a problémák különösen jelentősek a kézműves és promóciós cikkek (pl. fazekasáru), bizonyos licenc keretében értékesített, márkanévvel ellátott termékek, bizonyos regisztrált típusmodellek és speciális mellék- vagy vendéglátó-ipari termékek (pl. nagy mennyiségű porceláncikkek) gyártása tekintetében. Egyesek azt állították, hogy a Kínából történő behozatalon kívül nincs más alternatívájuk. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a véleményüket kifejtő importőrök többsége számos forrásból szerez be asztali és/vagy konyhai kerámiaárukat, beleértve az uniós gyártókat is, a termékcsaládok és minőségi kategóriák széles köre tekintetében. Továbbá az uniós gyártók a termékek széles választékát kínálják és elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon.
(210)
Összességében megállapítható, hogy előfordulhat, hogy az intézkedések elrendelése ténylegesen negatív hatással lesz egyes importőrök pénzügyi helyzetére. Általánosságban azonban ez a negatív hatás várhatóan nem gyakorol majd jelentős pénzügyi hatást az importőrök általános helyzetére nézve. Az az általános várakozás, hogy képesek (részben) támogatni az áremelkedéseket és/vagy (részben) áthárítani a vámot a fogyasztóikra (azaz a nagykereskedőkre, forgalmazókra, kiskereskedőkre), annál is inkább, mivel a vámok a piac legfőbb forrását érintik. A jelentkező, és egyben kiskereskedőként is működő importőrök esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az érintett termék a teljes üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Az e felek által benyújtott információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést, azonban a (202)-(203) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eddig begyűjtött információk nem utalnak arra, hogy nem lennének olyan helyzetben, hogy ezt megtehessék.
(211)
Ezért ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve.
4. Más gazdasági ágazatok érdeke
(212)
Számos importőr állította, hogy a bármilyen intézkedés bevezetése valószínűleg negatív hatással lesz a importőrök üzleti partnereire, a felületkezelést és dekorálást végző cégektől kezdve, egészen a nagykereskedőkig, forgalmazókig vagy kiskereskedőkig. Ezzel kapcsolatosan azt állították, hogy az intézkedések bevezetése miatt több állás szűnne meg a kapcsolódó vállalkozásoknál, például a tervezést vagy a logisztikai feladatokat végzők körében, mint ahány állást meg lehet őrizni/létre lehet hozni az uniós gazdasági ágazatban. Egyes importőrök azt is kifejtették, hogy az ajándéktárgy-ágazatot, a hirdetési iparágat, a szálloda- és vendéglátóipart, a csoportos vendéglátást és általánosságban a kereskedelmi fogyasztókat is közvetlenül érintené a termékek hiánya. Ez a nagy árengedményt kínáló outletek szintjén rövid időn belül az árverseny intenzívebbé válását eredményezné. Azokat az intézmények, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például egészségügyi létesítmények, szintén hátrányosan érintené ezt a helyzetet. Egyes felek azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések a művészi és kreatív munkákhoz, például a porcelánfestők vagy kézműves-műhelyek munkájához szükséges nyersanyagok hiányát okoznák.
(213)
Ezen állítások mindegyikét megalapozatlannak találtuk. Egyrészről, ezen importőrök kijelentései láthatólag ellentmondásban vannak a nyilatkozataik azon pontjaival, amelyek szerint felvetik, hogy a kerámiacikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyak) váltanák ki, így minden esetben a fent említett megszokott üzleti partnerükkel folytatva tovább az együttműködést. Várható továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kapcsolódó üzletágai hasznára válik majd az intézkedések bevezetése. Másrészről, a vizsgálat nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy hiány lépne fel a termékekben, ha a Kínából származó behozatal nem dömpingelt áron versenyezne. Az intézkedések célja és szándéka, hogy egyenlő esélyeket biztosítson az asztali és konyhai kerámiaáruk minden beszállítója számára - nem pedig az, hogy méltánytalanul korlátozza az adott országból származó behozatalt. Az árverseny esetleges intenzívebbé válása pedig akár pozitív fejleményként is tekinthető, például azon intézmények által, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például az egészségügyi létesítmények.
(214)
A svéd szövetség úgy vélte, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének a svédországi nagykereskedelmi és kiskereskedelmi ágazatokra. A szövetség a foglalkoztatottság (inkább fiatalok körében bekövetkező) 2-3 %-os csökkenését, és a behozatal 20 %-os csökkenését említette becslésében. Azonban a vázolt hatás túlzónak tűnik. E tekintetben fontos lehet, hogy az egyben kiskereskedőként is működő, a vizsgálat témakörében véleményüket kifejtő importőrök egyike sem jelezte azt, hogy a teljes termék kikerül a termékkínálatukból, ha bevezetésre kerülnek dömpingellenes vámok. Az egyikük által a foglalkoztatással kapcsolatban tett becslések alapvetően megegyeznek az intézkedések bevezetése esetében és intézkedések bevezetése nélküli esetben.
(215)
A CCCLA egy dán felmérésre hivatkozik, amely szerint az uniós gyártók által a kereskedelem védelme miatt nyert minden egyes euro után az uniós felhasználó vállalatoknak akár hatvanszor annyit kell fizetniük. Bár ez a kijelentés nagyon általános, nem kapcsolódik különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely arra vonatkozik, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.
(216)
Egy, a nagyobb mennyiséget értékesítő kiskereskedőknek világszerte speciális kiskereskedelmi promóciós akciókat kínáló szolgáltató arról számolt be, hogy vállalkozásának nagy mennyiségekre van szüksége rövid időn belül, a néhány hónapig futó kiskereskedelmi promóciókhoz. E fél szerint - amely a termékei körülbelül kétharmadát Ázsiából, elsősorban Kínából szerzi be - a jelentős mértékű vám kivetése lehetetlenné tenné a számára, hogy a jövőben promóciós árakon értékesítse a termékeket. El kell ismerni, hogy előfordulhat, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással lesznek az ilyen típusú üzleti tevékenységre. A vámoknak azonban nem az a célja, hogy kizárja a kínai árukat a piacról. Továbbá az elmúlt három év során uniós gyártók elégítették ki az e fél által „változékonynak” nevezett kereslet 33 %-át.
(217)
A jelenlegi előzetes szakaszban ezért megállapításra kerül, hogy az érintett termék behozatalára bevezetett ideiglenes intézkedések által a vizsgálat fennmaradó részében a károk megakadályozásából származó előnyöket nem haladhatja meg egyes más gazdasági ágazatokban okozott potenciális negatív hatás.
5. A fogyasztók (háztartások) érdeke
(218)
A közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést.
(219)
Azonban a fenti (202) preambulumbekezdésben említett, nyilvánosan elérhető adatok fényében előzetesen megállapításra kerül, hogy a javasolt vámtételt az ellátási lánc felveszi, ezért az nem jelent majd magasabb fogyasztói árakat kiskereskedelmi szinten.
(220)
A CCCLA, valamint az importőrök és kiskereskedők érdekeit képviselő számos fél szerint a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós fogyasztókat érintené a legérzékenyebben. Az Unióban a fogyasztók legnagyobb arányát alacsony jövedelmű fogyasztók alkotják, és így még inkább korlátozott választási lehetőséggel, valamint további érték kínálása nélküli magasabb árakkal találnák magukat szembe, és mindez az EU gazdaságának instabil szakaszában következne be. A termék állítólag pszichológiai árkorláttal rendelkezik, amely felett a fogyasztók már nem hajlandók megvásárolni. A termék bizonyos típusai eltűnnének a piacról, vagy helyükbe más anyagokból, például műanyagból, melaminból, fémből vagy fából készült termékek lépnének. Általánosságban ezek az alternatívák kevésbé környezetbarát termékeket jelentenének. Az állítások között szerepelt az is, hogy korlátozott lesz a választék, mivel a kereslet több mint 60 %-át kielégítő behozatal eltűnik az uniós piacról, miközben a kínálati hiány felnyomja majd az árakat. Ezzel összhangban egyes felek azt állítják, hogy a fogyasztók a lakóhelyük közelében vásárolnak, de az uniós gyártók nem képesek és nem hajlandók alacsony költségű termékeket kínálni a helyi ellátó létesítményekben. A tény, hogy német gyártók képesek nagyobb szabványos mennyiségeket kínálni alacsony áron, nem elégíti ki az uniós piacot, amely változatosságra vágyik a változó divattal és trendekkel összhangban. Egyes állásfoglalásokban hangsúlyozzák, hogy ha a kínai import továbbra is az uniós piacon marad, akkor valószínűleg erre lényegesen kisebb mennyiségben és lényegesen magasabb árakon kerül sor, méghozzá a magasabb kínai bérek és a további vámok miatt. Az állítások között szerepelt az is, hogy ha a termék nem elérhető árú, akkor az újabb generációk már nem részesülnek a termék kultúrájából.
(221)
A korlátozottabb választékra vonatkozó állítások kapcsán meg kell említeni, hogy a vizsgálat felfedte, hogy a uniós gazdasági ágazat a különböző piaci szegmenseket és forgalmazási csatornákat megcélzó termékek rendkívül széles választékát kínálja. Az intézkedések várhatóan segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes potenciálját kiaknázza és tovább gazdagítsa a piacot a termékeivel. Továbbá, azon importőrök közül, akik egyben kiskereskedők is, egyik sem jelezte, hogy fontolóra venné a termék teljes kivonását a termékkínálatából, amennyiben dömpingellenes vám bevezetésére kerül sor.
(222)
A magasabb árakra vonatkozó állításokat illetően fontos, hogy a vizsgálat célja az egyenlő esélyek biztosítása, nem pedig a kínai árucikkek kizárása az uniós piacról. Objektív módon nem lehet olyan árkorlátot meghatározni, amely felett a fogyasztók ne vásárolnák meg ezt a típusú terméket. Továbbá, mivel az importőröket gyakran árlisták kötik legalább egy évre, összességében nem várható, hogy rövid távon a fogyasztóikra tudnák hárítani az áremelkedést. Ennél fontosabb, hogy tekintve az intézkedések mértékét és a behozatali ár és a viszonteladói ár közötti jelentős különbséget nem valószínű, hogy a felhasználóknak és a fogyasztóknak lényegesen magasabb árakat kellene fizetnie - a vám a CIF behozatali ár alapján kerül kiszámításra, a kiskereskedelmi árak pedig többszörösei a behozatali árnak. Így a legvalószínűbb, hogy a vám összegét az ellátási lánc veszi majd fel, az importőrtől kezdve, egészen a végső fogyasztóig. Ha történik is árnövekedés, az csak kis mértékű lesz és nem lesz hatással a fogyasztói döntésre. Nem várható, hogy a dömpingellenes intézkedések miatt olyan új generációk jelennének meg, amelyek nem vásárolnak asztali és konyhai kerámiaárut. Meg kell továbbá említeni azt is, hogy a vizsgálat felfedte, hogy az uniós gazdasági ágazat képes versenyképes árakat kínálni.
(223)
Nem lehet megállapítani azt sem, hogy az intézkedések jelentős hatással lennének a konyhai és asztali árukhoz felhasznált anyagokra. Az anyag típusa nem mindig a legfőbb szempont egy adott kerámia ajándéktárgy kiválasztása során. Egyértelmű azonban, hogy az anyagok nem mindig helyettesíthetők egymással: például az élelmiszerekkel kapcsolatba kerülő anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok bizonyos követelményeket írnak elő az élelmiszerekkel érintkező anyagokra vonatkozóan. Említésre méltó az is, hogy egy már régóta működő importőr (amely egyben kiskereskedőként is tevékenykedik) szintén úgy véli, hogy az emberek továbbra is kerámiából készült tányérból fognak étkezni, nem más típusú anyagokból készült tányérokból - és ennek megfelelően alakítja a bővítési terveit.
(224)
A kínálati problémákra vonatozó állítások nem elfogadhatóak, mivel egyrészt, az egyenlő esélyek megteremtésének és tisztességes árak használatának ténye nem egyenértékű a Kínából származó behozatal teljes megszüntetésével. Éppen ellenkezőleg, várhatóan a világon mindenki előnyére szolgál egy tisztességesebb kereskedelmi környezet. Másrészről megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg képes a teljes uniós fogyasztás egyharmadát biztosítani nem ássa alá azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatalnak nem dömpingelt árakon kellene bejutnia az uniós piacra. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a tény, hogy nem üzemelt teljes kapacitással a figyelembe vett időszak során azt sugallja, hogy az uniós gyártók ténylegesen képesek lennének többet értékesíteni az uniós piacon, ha a dömpingelt behozatal megszűnne. Végül, de nem utolsósorban Kína nem az egyetlen behozatali forrás az Unióba.
(225)
A CCCLA által említett dán felmérés, valamint a svéd szövetség által említett svéd kutatás egyaránt arra utal, hogy a dömpingellenes intézkedések általában a fogyasztók számára költségesek. Bár ezek a kijelentések nagyon általánosak, nem kapcsolódnak különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolja, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.
(226)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése általánosságban nem lenne jelentős hatással a fogyasztókra, például a háztartásokra.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(227)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapításra került, hogy összességében - az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján - nem áll fenn kényszerítő ok a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelésével szemben.
(228)
Ezt a következtetést nem tudják kétségbe vonni a számos fél által előterjesztett megfontolások sem, nevezetesen, hogy a dömpingellenes vámok általában visszavetik azon törekvéseiket, hogy bizonyos uniós értékeket eljuttassanak nem uniós országokba, például a beszállítók szociális helyzetének javítása, a gyermekmunka elleni fellépés, vagy a környezet védelme, illetve általános fejlesztési programok tekintetében. Ezek a problémák nem áshatják alá a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésének célját, azzal, hogy védik az uniós termelést a nemzetközi kereskedelem olyan torzulásai ellen, mint például a dömping, kereskedelemvédelmi eszközöket alkalmazva az uniós joggal és a WTO szabályaival összhangban.
(229)
A fentiek ellenére ez az előzetes értékelés további alapos elemzést tehet szükségessé, az érdekelt felek észrevételeinek beérkezését követően.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(230)
Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon.
(231)
Ezen intézkedések szintjének meghatározásához figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám mértékét.
(232)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az adott szektorban egy ilyen típusú gazdasági ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne, hasonló terméknek az Unió területén történő értékesítésével. A fenti (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a forgalom 6 %-os haszonkulcsa ideiglenesen megfelelő minimumnak tekinthető, amelyet az uniós gazdasági ágazat elérhetett volna a káros dömping fennállása nélkül.
(233)
Ez alapján kiszámításra került a hasonló termék kárt nem okozó ára az uniós gazdasági ágazat tekintetében. A kárt nem okozó ár számításakor a tényleges nyereség levonásra került a gyártelepi árból, majd hozzáadásra került az uniós gazdasági ágazat így kiszámított megtérülési eladási árhoz a fent említett 6 %-os haszonkulcs.
(234)
A szükséges árnövelést ezt követően úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártói súlyozott átlagos behozatali árát (az ár-alákínálási számításokhoz megállapított módon) az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített termékek kárt nem okozó árával. Az összevetésből fakadó esetleges különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték átlagának százalékában fejezték ki.
2. Átmeneti intézkedések
(235)
A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - az alacsonyabb összegű vám szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(236)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételek ez esetben a dömpingkülönbözetek szintjén kerültek megállapításra.
(237)
Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében konkrétan nem említett vállalatok - beleértve a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; melyekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(238)
Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló valamennyi kérelmet (pl. a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (12) kell intézni, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(239)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet a nem együttműködő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(240)
Az egyik fél azt kérte, hogy az intézkedések, adott esetben, minimumár formájában kerüljenek bevezetésre. Az adott fél kifejtette, hogy az ad valorem vámok különösen kedvezőtlen hatással lennének a vevőire, akik kiváló minőségű és/vagy nagy mennyiségű importált terméket vásárolnak. A vizsgálat azonban felfedte, hogy - a termékkörbe tartozó árucikkek figyelembevételével - az intézkedések semmilyen egyéb formája nem lenne megfelelőbb.
(241)
A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vámtétel
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Minden egyéb együttműködő exportáló gyártó
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Minden egyéb vállalat
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(242)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 és 6912009010), a Kínai Népköztársaságból származó, asztali és konyhai kerámiaáruk - kivéve a kerámiakéseket - behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám
TARIC kiegészítő kód
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
26,6 %
B354
Minden egyéb vállalat
58,8 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatokra meghatározott ideiglenes dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, akkor a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.