РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
A BIZOTTSÁG 101/2013/EU RENDELETE
(2013. február 4.)
a tejsavnak a szarvasmarhák hasított testén található felületi mikrobiológiai szennyeződések csökkentésére irányuló használatáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) általános szabályokat ír elő az élelmiszer-ipari vállalkozók számára az élelmiszer-higiéniáról, különös figyelemmel a veszélyelemzés és a kritikus szabályozási pontok rendszerén (HACCP) alapuló eljárások általános végrehajtását érintő elvre.
(2)
A 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelet az élelmiszer-ipari vállalkozók számára különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. Előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók az állati eredetű termékek felületi szennyeződésének eltávolításához ivóvízen kívül semmilyen más szert nem használhatnak, kivéve, ha a szer használatát az említett rendelettel összhangban engedélyezték.
(3)
Ezenfelül az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (3) egyes mikroorganizmusokra mikrobiológiai kritériumokat és végrehajtási szabályokat határoz meg, amelyeknek az élelmiszer-ipari vállalkozóknak a 852/2004/EK rendeletben említett általános és különleges higiéniai intézkedések végrehajtása során meg kell felelniük. A rendelet értelmében az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy az élelmiszerek megfelelnek az említett mikrobiológiai kritériumoknak.
(4)
2010. december 14-én a Bizottsághoz kérelem érkezett annak jóváhagyása iránt, hogy a tejsav alkalmazható legyen a szarvasmarhák hasított testén és húsán található felületi szennyeződés csökkentéséhez.
(5)
2011. július 26-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) tudományos véleményt fogadott el a szarvasmarhák hasított testén, részein és vágási hulladékán található felületi mikrobás szennyeződés eltávolítására alkalmazott tejsav biztonságosságának és hatékonyságának értékeléséről (4).
(6)
Véleményében az EFSA azt a következtetést vonta le, hogy a tejsav szennyeződéseltávolításra való alkalmazása nem jelent biztonsági kockázatot, feltéve, hogy a használt anyag megfelel az élelmiszer-adalékanyagok uniós specifikációinak. Az EFSA megállapította továbbá, hogy a tejsavas kezelés - a kezelés hiányával vagy az ivóvizes kezeléssel összehasonlítva - a mikrobiológiai szennyeződés jelentős csökkentését eredményezi, és valószínűtlen, hogy az ilyen kezelés hozzájárulna mikrobás rezisztencia kialakulásához.
(7)
Az EFSA javasolja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók sajátos feldolgozási körülményeik között validálják az ilyen kezelések antimikrobiális hatékonyságát, és ellenőrizzék a tejsav töménységét, alkalmazási hőmérsékletét és más tényezőket, amelyek befolyásolják szennyeződéseltávolító hatékonyságát. Az EFSA-vélemény azt is megállapította, hogy a tejsav használata nem jár negatív következményekkel a környezetre nézve.
(8)
Az EFSA-vélemény szerint az a maradék tejsavmennyiség, amelyet a kezelés során a szarvasmarhahús felvesz, nem haladja meg a 190 mg/kg-ot. Ez a mennyiség a mikrobás felületi szennyeződés csökkentéshez szükséges aktív mennyiséghez képest maradéknak minősíthető. A végtermékben ezenfelül semmilyen technológiai hatása nincs. A felületi mikrobás szennyeződés csökkentésére használt tejsavmaradék mennyisége elhanyagolható a szarvasmarhában természetesen jelen lévő tejsavmennyiséghez képest, és nem okoz biztonsági kockázatot. Egyes húskészítményeknél engedélyezett a tejsav sóinak élelmiszer-adalékanyagként, tartósítás céljából való felhasználása. A tejsav e célra való felhasználásakor a 20 000 mg/kg-os szint az általános. A felületi mikrobás szennyeződés csökkentésére alkalmazott tejsav használata ezért világosan elkülönül élelmiszer-adalékanyagként történő felhasználásától.
(9)
Az EFSA tudományos véleménye nyomán, valamint figyelembe véve, hogy a tejsav az esetleges mikrobiológiai szennyeződés jelentős csökkentésére képes, helyénvaló jóváhagyni, hogy felhasználható legyen a felületi szennyeződések csökkentésére. Az ilyen felhasználást ugyanakkor bizonyos feltételekhez kell kötni. A tejsav felületi szennyeződések eltávolításához való felhasználását korlátozni kell a vágóhídon hasított testek, féltestek vagy negyedek esetében történő alkalmazásra, és megfelelő higiéniai gyakorlatba, valamint HACCP-alapú rendszerekbe kell beilleszteni.
(10)
Az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról szóló, 2012. március 9-i 231/2012/EU bizottsági rendelet (5) élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozóan specifikációkat ír elő, amelyek elsősorban az eredettel, a tisztasági kritériumokkal és bármely más szükséges információval kapcsolatosak.
(11)
Az EFSA-véleménynek megfelelően a szarvasmarhák hasított testén található felületi szennyeződés csökkentésére használt tejsavnak meg kell felelnie a tejsavra az uniós jogszabályokban előírt specifikációknak. Következésképpen, ahol a tejsavat e rendelet értelmében felületi mikrobiológiai szennyeződések csökkentésére használják, az ilyen tejsavnak meg kell felelnie a 231/2012/EU rendeletben meghatározott specifikációknak.
(12)
Ezenfelül a szarvasmarhák hasított testén, féltestén vagy negyedén található felületi mikrobiológiai szennyeződés csökkentésére szolgáló tejsav alkalmazása nem módosíthatja az élelmiszer-ipari vállalkozók azon kötelességét, hogy megfeleljenek az uniós élelmiszer-higiéniai jogszabályok (a 852/2004/EK, a 853/2004/EK és a 2073/2005/EK rendelet) követelményeinek, és semmi esetre sem tekinthető úgy, hogy helyettesíti a megfelelő higiéniával végzett vágási gyakorlatot és műveleti eljárásokat, vagy hogy alternatíváját jelenti az említett rendeletek követelményeinek való megfelelésnek.
(13)
Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. A Bizottság ezért ezen intézkedés kapcsán javaslatot küldött a Tanácsnak; javaslatát ezzel egyidejűleg továbbította az Európai Parlamentnek.
(14)
Mivel az alkalmazandó határidőn belül a Tanács nem nyilvánított véleményt, és az Európai Parlament nem ellenezte az intézkedést, azt a Bizottságnak el kell fogadnia,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az élelmiszer-ipari vállalkozók az e rendelet mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelően felhasználhatják a tejsavat szarvasmarhák hasított testén vagy féltestén vagy negyedén található felületi mikrobiológiai szennyeződések vágóhídon végzett csökkentésére.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. február 4-én.