РЕШЕНИЕ 2014/75/ОВППС НА СЪВЕТА
от 10 февруари 2014 година
относно Института на Европейския съюз за изследване на сигурността
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 28 и член 31, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
като има предвид, че:
(1)
На 20 юли 2001 г. Съветът прие Съвместно действие 2001/554/ОВППС (1).
(2)
Институтът на Европейския съюз за изследване на сигурността (Институтът) следва да подпомогне Европейския съюз и неговите държави-членки при прилагането на общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС), включително общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО), както и външната дейност на Съюза под политическото наблюдение на Съвета и оперативното ръководство на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП).
(3)
Институтът следва да бъде юридическо лице и да функционира при пълна интелектуална независимост, без да се засягат отговорностите на Съвета и на ВП.
(4)
На 20 септември 2011 г., съгласно член 19 от Съвместно действие 2001/554/ОВППС, ВП представи на Съвета доклад относно прегледа на функционирането на Института. Комитетът за политика и сигурност (КПС) взе под внимание този доклад и на 1 февруари 2012 г. препоръча Съветът да измени съответно Съвместно действие 2001/554/ОВППС.
(5)
От съображения за правна яснота е уместно предишните изменения и предлаганите допълнителни промени да бъдат консолидирани в едно ново решение и да се отмени Съвместно действие 2001/554/ОВППС,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Приемственост и местоположение
1. Институтът на Европейския съюз за изследване на сигурността, създаден със Съвместно действие 2001/554/ОВППС (Институтът), продължава дейността си в съответствие с настоящото решение.
2. Всички съществуващи права и задължения и всички правила, приети в рамките на Съвместно действие 2001/554/ОВППС, остават непроменени. По-конкретно остават в действие всички съществуващи трудови договори и правата, произтичащи от тях.
3. Седалището на Института се намира в Париж. За да се улесни организацията на дейностите в Брюксел, Институтът поддържа бюро за контакт в Брюксел. Организацията на Института е гъвкава, като се обръща специално внимание на качеството и ефективността, включително по отношение на числеността на персонала.
Член 2
Мисия и задачи
1. Институтът допринася, в тясно сътрудничество с държавите-членки, за развитието на стратегическото мислене в областта на общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) на Съюза и общата политика на сигурност и отбрана (ОПСО), включително предотвратяване на конфликти и изграждане на мира, както и в областта на друго външно действие на Съюза, с оглед да се укрепи капацитетът на ЕС за анализ, прогнозиране и работа с мрежа от контакти в областта на външната дейност.
2. Дейностите на Института се концентрират върху извършване на политически ориентирани анализи, разпространяване на информация и дебати, организиране на прояви за установяване на контакти и семинари, както и събиране на подходяща документация за длъжностни лица и експерти от Съюза и от държавите-членки.
3. Институтът съдейства на контактите с академичните среди, мозъчните тръстове и съответните дейци на гражданското общество в целия европейски континент, Атлантика и международната общност в по-широк план, и действа като свързващо звено между институциите на Съюза и света на външните експерти, включително в областта на сигурността.
Член 3
Политическо наблюдение и оперативно ръководство
1. Комитетът за политика и сигурност (КПС), под ръководството на Съвета, упражнява политическо наблюдение над дейностите на Института. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) предоставя оперативно ръководство на Института в съответствие с отговорностите на ВП относно ОВППС, и по-специално относно ОПСО.
2. Това политическо наблюдение и оперативно ръководство се осъществяват, без да се влияе на интелектуалната независимост и оперативната автономност на Института при изпълнението на неговата мисия и задачи.
Член 4
Юридическа правосубектност
Институтът има необходимата юридическа правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си. Той може по-специално да сключва договори, да придобива или разполага с движимо или недвижимо имущество и да бъде страна в съдебни производства. Институтът е юридическо лице с нестопанска цел. Държавите-членки предприемат необходимите стъпки, за да предоставят на Института юридическата правоспособност, която се дава на юридическите лица съгласно техните законодателства.
Член 5
Борд
1. Институтът има борд, който одобрява годишната и дългосрочната му работна програма, и съответстващ бюджет. Бордът е форум за обсъждане на въпросите, свързани с мисията, задачите, функционирането и персонала на Института.
2. Бордът се председателства от ВП или от негов представител. Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) осъществява функциите на секретариат на борда.
3. В състава на борда има по един представител, назначен от всяка държава-членка. Всеки член на борда може да бъде представляван или придружаван от заместник член. Комисията, която участва в работата на борда, също назначава свой представител.
4. Директорът на Института или негов представител като правило присъства на заседанията на борда. Главният директор на военния състав и председателят на военния комитет също могат да присъстват на заседанията на борда.
5. Решенията на борда се вземат с гласуване от представителите на държавите-членки с квалифицирано мнозинство, като гласовете се претеглят в съответствие с член 16, параграфи 4 и 5 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), без да се засяга член 11, параграфи 2 и 3 от настоящото решение. Бордът приема процедурен правилник.
6. Бордът може да реши да създаде работни групи ad hoc или постоянни комитети, които да се занимават със специфични теми или въпроси в рамките на общите му отговорности и действащи под неговото наблюдение. В решението за създаване на такава работна група или комитет се посочват техният мандат, състав и срок на действие.
7. Бордът се свиква от председателя най-малко два пъти годишно. Той се свиква по искане на поне една трета от членовете му.
Член 6
Директор
1. Бордът назначава за директор на Института гражданин на държава-членка въз основа на препоръка от ВП. Директорът се назначава за срок от три години, който срок може да бъде удължен с един двегодишен мандат.
2. Кандидатите за поста директор следва да са лица с признати дългогодишни експертни познания и опит в областта на външните отношения, политиката за сигурност и дипломацията, и свързана с тях изследователска дейност. Държавите-членки представят кандидатурите на ВП, който информира за тях борда. Процесът на предварителен подбор се организира под ръководството на ВП. Комисията за предварителен подбор се състои от трима представители на ЕСВД и от трима представители на държавите-членки от тройното председателство и се председателства от ВП или от негов представител. Въз основа на предварителните резултати ВП предоставя на борда препоръка със списък от най-малко трима кандидати, подредени по предпочитание на комисията за предварителен подбор.
3. Директорът е юридически представител на Института.
4. Директорът отговаря за набирането на целия останал персонал на Института. Членовете на борда биват предварително информирани за назначаването на анализаторите.
5. След одобрението на борда и като се вземат предвид финансовите отражения след приемането на годишния бюджет на Института, директорът може да назначи заместник-директор. Заместник-директорът се назначава за максимален срок от три години, който срок може да бъде удължен с един двегодишен мандат.
6. Директорът осигурява изпълнението на мисията и задачите на Института, които са изложени в член 2. Директорът отстоява високото ниво на експертни познания и професионализъм на Института и осигурява ефективността и ефикасността при изпълнението на дейностите на Института.
Директорът отговаря и за:
а)
изготвяне на проекта за годишна работна програма на Института, както и годишния доклад за дейността на Института;
б)
подготовка на работата на борда;
в)
ежедневното управление на Института;
г)
всички въпроси, отнасящи се до персонала;
д)
подготовка на отчета за приходите и разходите и изпълнение на бюджета на Института;
е)
информиране на КПС относно годишната работна програма;
ж)
осигуряване на контакти и тясно сътрудничество с институциите на Съюза и с национални и международни институции в свързани области.
Директорът, след консултация с борда, следва да проучи възможностите за допълнителен принос към бюджета на Института.
7. В рамките на одобрената работна програма и бюджета на Института директорът има право да сключва договори, да наема предвидения в бюджета персонал и да поема разходите, необходими за работата на Института.
8. Директорът изготвя годишен доклад за дейността на Института до 31 март на следващата година. Годишният доклад се предоставя на борда и чрез ВП - на Съвета, които го представят на Европейския парламент, Комисията и държавите-членки.
9. Директорът се отчита пред борда.
Член 7
Персонал
1. Персоналът на Института, състоящ се от анализатори и административен персонал, има статут на договорно наети служители и се набира измежду гражданите на държавите-членки.
Анализаторите на Института се набират на базата на интелектуални достойнства, опит и експертни познания, релевантни за мисията и задачите на Института, посочени в член 2, и посредством справедлива и прозрачна конкурсна процедура.
Разпоредбите на Института, отнасящи се до персонала, се приемат от Съвета по препоръка на директора.
2. По решение на директора на краткосрочна основа могат да бъдат наети научни работници и стажанти.
Със съгласието на директора и след информиране на борда научните работници могат да бъдат командировани за определен период в Института на длъжности в рамките на организационната структура на Института или за изпълнение на конкретни задачи или проекти, свързани с мисията и задачите на Института, посочени в член 2.
Членове на персонала могат да бъдат командировани за определен период в интерес на службата на длъжност извън Института в съответствие с правилника за персонала на Института.
Разпоредбите относно командироването се приемат от борда по предложение на директора.
Член 8
Независимост и автономност
Директорът и анализаторите се ползват от интелектуална независимост и оперативна автономност при извършване на дейностите на Института.
Член 9
Работна програма
1. До 31 октомври всяка година директорът изготвя проект на годишна работна програма за следващата година, придружен от ориентировъчни дългосрочни перспективи за следващите години, и ги представя на борда за одобрение.
2. До 30 ноември всяка година бордът одобрява годишната работна програма.
Член 10
Бюджет
1. Всички приходи и разходи на Института са обект на прогнози, които се изготвят за всяка финансова година (която съвпада с календарната година) и фигурират в бюджета на Института, който съдържа списък на персонала.
2. Приходите и разходите, включени в бюджета на Института, са балансирани.
3. Приходите на Института се състоят от вноски от държавите-членки съобразно скалата на брутния национален доход (БНД). По предложение на директора и след одобрението на борда могат да се приемат допълнителни плащания от други източници, по-специално от държавите-членки или от институциите на Съюза, за конкретни проекти, свързани с мисията и задачите на Института, посочени в член 2.
Член 11
Бюджетна процедура
1. До 31 октомври всяка година директорът представя на борда годишен проектобюджет на Института, който обхваща административните разходи, оперативните разходи и очакваните приходи, включително допълнителните плащания за конкретни проекти, посочени в член 10, параграф 3.
2. До 30 ноември всяка година бордът одобрява годишния бюджет на Института с единодушие на представителите на държавите-членки.
3. В случай на непреодолими, извънредни или непредвидени обстоятелства директорът може да предложи на борда проект за изменение на бюджета. Бордът одобрява изменения бюджет с единодушие на представителите на държавите-членки, като надлежно отчита съображенията за спешност.
4. Най-късно до 31 март всяка година директорът предоставя на Съвета и на борда подробен отчет за всички приходи и разходи от предишната финансова година и доклад за дейността на Института.
5. Бордът освобождава директора от отговорност по отношение на изпълнението на бюджета на Института.
Член 12
Финансови правила
Бордът изготвя, по предложение на директора и със съгласието на Съвета, подробен финансов правилник, регламентиращ по-специално реда за изготвянето, изпълнението и контрола на бюджета на Института.
Член 13
Привилегии и имунитети
1. Привилегиите и имунитетите на директора и на персонала на Института са предвидени в Решението на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 15 октомври 2001 г. относно привилегиите и имунитетите, предоставени на Европейския институт за изследване на сигурността и Сателитния център на Европейския съюз, и на техните органи и персонал. До влизането в сила на посоченото решение приемащата държава може да предостави на директора и на персонала на Института предвидените в него привилегии и имунитети.
2. Привилегиите и имунитетите на Института са предвидени в Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към ДЕС и към Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
Член 14
Юридическа отговорност
1. Договорната отговорност на Института се урежда от правото, приложимо към конкретния договор.
2. Всяка арбитражна клауза, включена в договорите, сключени от Института, предвижда, че Съдът на Европейския съюз е компетентен.
3. Личната отговорност на служителите по отношение на Института се урежда от съответните разпоредби, приложими за персонала на Института.
Член 15
Достъп до документи
По предложение от директора бордът приема правила за публичния достъп до документите на Института, като отчита принципите и ограниченията, предвидени в Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (2).
Член 16
Защита на класифицираната информация на ЕС
Институтът прилага Решение 2013/488/ЕС на Съвета (3).
Член 17
Сътрудничество с държавите-членки, институциите, органите и агенциите на Съюза
С цел изпълнение на мисията и задачите, предвидени в член 2, Институтът работи в тясно сътрудничество с държавите-членки и с ЕСВД. При необходимост Институтът установява също така работни взаимоотношения с институциите на Съюза, както и със съответните органи и агенции на Съюза, включително с Европейския колеж по сигурност и отбрана (ЕКСО), с оглед обмен на експертни познания и консултации в области от взаимен интерес. Институтът може също така да предприема съвместни проекти с институциите, органите и агенциите на Съюза.
Член 18
Защита на данните
По предложение на директора бордът приема правила за прилагане по отношение на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (4).
Член 19
Докладване
До 31 юли 2016 г. ВП представя на Съвета доклад за прилагането на настоящото решение, придружен, ако е необходимо, от съответните препоръки.
Член 20
Отмяна
Съвместно действие 2001/554/ОВППС се отменя.
Член 21
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
Съставено в Брюксел на 10 февруари 2014 година.
A TANÁCS 2014/75/KKBP HATÁROZATA
(2014. február 10.)
az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetéről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 31. cikkének (1) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1)
A Tanács 2001. július 20-án elfogadta a 2001/554/KKBP együttes fellépést (1).
(2)
Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetének (a továbbiakban: az intézet) feladata, hogy - a Tanács felügyelete és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) operatív irányítása mellett - támogassa az Európai Uniót és tagállamait a közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) és ezzel együtt a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP), valamint az Unió egyéb külső tevékenységei végrehajtásában.
(3)
Az intézetnek jogi személyiséggel kell rendelkeznie, és munkájában teljes szellemi függetlenséget kell élveznie, a Tanács és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül.
(4)
2011. szeptember 20-án a főképviselő - a 2001/554/KKBP együttes fellépés 19. cikkének megfelelően - jelentést nyújtott be a Tanácsnak az intézet működésének felülvizsgálatáról. A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) nyugtázta a jelentést, és 2012. február 1-jén javasolta, hogy a Tanács módosítsa a 2001/554/KKBP együttes fellépést.
(5)
A jogi egyértelműség érdekében célszerű a korábbi módosításoknak és az újabb javasolt módosításoknak egy új határozat formájában történő egységes szerkezetbe foglalása, valamint a 2001/554/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Folytonosság és földrajzi elhelyezkedés
(1) Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (a továbbiakban: az intézet) - melyet a 2001/554/KKBP együttes fellépés hozott létre - a továbbiakban e határozattal összhangban folytatja tevékenységét.
(2) A 2001/554/KKBP együttes fellépés keretében elfogadott meglévő jogok, kötelezettségek és szabályok nem változnak. Különös tekintettel valamennyi hatályos munkaszerződésre és az azokból eredő valamennyi jogra, amelyek szintén érvényesek maradnak.
(3) Az intézet székhelye Párizs. A Brüsszelben folytatott tevékenységek megszervezésének megkönnyítése érdekében az intézetnek összekötő irodája van Brüsszelben. Az intézet szervezetileg rugalmas, és különös figyelmet fordít a minőségre és a hatékonyságra, beleértve ebbe a személyzet létszámát is.
2. cikk
Küldetés és feladatok
(1) Az intézet a tagállamokkal szoros együttműködésben hozzájárul az EU stratégiai gondolkodásának alakításában a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) - ezen belül a konfliktusok megelőzése és a békeépítés -, valamint az Uniónak az egyéb külső tevékenysége területén az EU elemzési, előrejelző és hálózatépítési kapacitásának erősítése céljából.
(2) Az intézet tevékenységének középpontjában a szakpolitikai célú elemzés, információgyűjtés, információterjesztés és vita, továbbá hálózatépítési rendezvények és szakmai műhelytalálkozók szervezése, valamint az uniós és tagállami tisztviselők és szakértők munkája szempontjából releváns dokumentáció összegyűjtése áll.
(3) Az intézet emellett előmozdítja a tudományos körökkel, a szellemi műhelyekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel való kapcsolatokat Európában, az atlanti térségben és a szélesebb nemzetközi közösséggel egyaránt, kapcsolódási pontot kínálva az uniós intézmények és a külső szakértők, többek között a biztonsági ágazat szereplőinek világa között.
3. cikk
Politikai felügyelet és operatív irányítás
(1) A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) - a Tanács felelőssége mellett - felügyeletet gyakorol az intézet tevékenysége felett. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) a KKBP és különösen a KVBP terén fennálló felelősségével összhangban operatív irányítási feladatot lát el az intézet vonatkozásában.
(2) A politikai felügyelet és az operatív irányítás ellátására az intézet céljai és feladatai teljesítése során élvezett szellemi függetlenségének és működési autonómiájának befolyásolása nélkül kerül sor.
4. cikk
Jogi személyiség
Az intézet rendelkezik a feladatai ellátásához és céljai megvalósításához szükséges jogi személyiséggel. Az intézet számára lehetővé kell tenni különösen szerződések kötését, ingó és ingatlan vagyon szerzését és elidegenítését, illetve a bíróság előtti eljárásokban való részvételt. Az intézet nonprofit intézményként működik. A tagállamok megteszik az esetlegesen szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az intézet rendelkezzen az adott tagállam nemzeti joga értelmében a jogi személyek számára biztosított jogképességgel.
5. cikk
Igazgatóság
(1) Az intézeten belül igazgatóság működik, amely jóváhagyja az intézet éves és hosszú távú munkaprogramját és azok költségvetését. Az igazgatóság az intézet küldetésére, feladataira, működésére és személyzetére vonatkozó kérdések megvitatásának is a fóruma.
(2) Az igazgatóság elnöki tisztét a főképviselő vagy a főképviselő megbízottja látja el. Az igazgatóság titkárságát az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja.
(3) Az igazgatóság az egyes tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőből áll. Az igazgatóság minden tagját póttag képviselheti vagy kísérheti. Az igazgatóság munkájában részt vevő Bizottság szintén kijelöl egy képviselőt.
(4) Az intézet igazgatója vagy az igazgató képviselője rendszerint részt vesz az igazgatóság ülésein. A Katonai Törzs főigazgatója és a Katonai Bizottság elnöke, illetve képviselőik ugyancsak részt vehetnek az igazgatóság ülésein.
(5) Az igazgatóság a tagállamok képviselőinek minősített többségi szavazása útján hozza meg határozatait, a szavazatokat pedig - ezen határozat 11. cikke (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül - az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban kell súlyozni. Az igazgatóság elfogadja eljárási szabályzatát.
(6) Az igazgatóság dönthet eseti munkacsoportok vagy állandó bizottságok felállításáról, amelyek az igazgatóság átfogó feladatkörébe tartozó konkrét kérdésekkel vagy témákkal foglalkoznak és az igazgatóság felügyelete alatt tevékenykednek. Az ilyen munkacsoportok vagy bizottságok felállításáról rendelkező határozatokban az igazgatóság meghatározza a csoport vagy bizottság megbízását, összetételét és működésének időtartamát.
(7) Az igazgatóságot az elnök hívja össze évente legalább két alkalommal. Az igazgatóságot szintén összehívják tagjai legalább egyharmadának kérésére.
6. cikk
Igazgató
(1) Az igazgatóság - a főképviselő ajánlása alapján - kinevezi az intézet igazgatóját, akinek valamelyik tagállam állampolgárának kell lennie. Az igazgató kinevezése három éves időszakra szól, amely időtartam egy alkalommal további két évvel meghosszabbítható.
(2) Az igazgatói pozíció jelöltjei között olyan személyek szerepelhetnek, akik sokéves, elismert tapasztalatot és szakértelmet szereztek a külügyek, a biztonságpolitika és a diplomácia, valamint a kapcsolódó kutatás terén. A tagállamok benyújtják pályázataikat a főképviselőnek, aki ezekről tájékoztatja az igazgatóságot. Az előválogatási folyamat megszervezése a főképviselő felelősségi körébe tartozik. Az előválogató bizottság az EKSZ és az elnökségi triót alkotó tagállamok három-három képviselőjéből áll, az elnöki tisztet pedig a főképviselő vagy a főképviselő megbízottja tölti be. A főképviselő az előválogatási eredmények alapján, az előválogató bizottság által megszabott sorrend szerinti, legalább három jelöltből álló lista formájában javaslatot tesz az igazgatóságnak.
(3) Az igazgató az intézet jogi képviselője.
(4) Az igazgató felelős az intézet összes további személyzeti tagjának felvételéért. Az igazgatóság tagjait az elemző szakértők kinevezéséről előzetesen tájékoztatják.
(5) Miután elfogadták az intézet éves költségvetését és megvizsgálták annak pénzügyi vonzatait, az igazgatóság jóváhagyását követően az igazgató igazgatóhelyettest nevezhet ki. Amennyiben az igazgatóság így határoz, az igazgató munkáját igazgatóhelyettes segítheti. Az igazgató az igazgatóság általi jóváhagyást követően nevezi ki az igazgatóhelyettest. Az igazgatóhelyettes kinevezése legfeljebb három évre szól, amely időtartam egy alkalommal további két évvel meghosszabbítható.
(6) Az igazgató gondoskodik arról, hogy az intézet teljesítse a 2. cikkben meghatározott céljait és feladatait. Az igazgató ezenkívül fenntartja az intézet magas szakmai színvonalát és professzionális jellegét, valamint gondoskodik az intézet tevékenységeinek eredményes és hatékony teljesítéséről.
Az igazgató ezenkívül a következőkért is felelős:
a)
az intézet éves munkaprogramjának, valamint az intézet tevékenységéről szóló éves jelentésnek az elkészítése;
b)
az ügyvezető igazgatóság munkájának előkészítése;
c)
az intézet napi működésével kapcsolatos feladatok ellátása;
d)
valamennyi személyzeti kérdés;
e)
a bevételekről és a kiadásokról szóló kimutatás elkészítése és az intézet költségvetésének végrehajtása;
f)
a PBB tájékoztatása az éves munkaprogramról;
g)
kapcsolatok létesítése és szoros együttműködés fenntartása az intézet tevékenységéhez kapcsolódó területeken tevékenykedő közösségi, nemzeti és nemzetközi intézményekkel.
Az igazgatónak emellett meg kell vizsgálnia az intézet költségvetéséhez való hozzájárulásnak a további lehetőségeit.
(7) Az igazgató az igazgatósággal folytatott konzultációt követően az intézet jóváhagyott munkaprogramjának és költségvetésének keretein belül jogosult szerződéseket kötni, intézkedni a költségvetésben jóváhagyott személyzet felvételéről és engedélyezni az intézet működéséhez szükséges kiadásokat.
(8) Az igazgató az intézet tevékenységéről éves jelentést készít a következő év március 31-ig. Az éves jelentést a főképviselő útján továbbítani kell az igazgatóság és a Tanács részére, mely utóbbi továbbítja a jelentést az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok felé.
(9) Az igazgató az igazgatóság felé tartozik elszámolással.
7. cikk
Személyzet
(1) Az intézet személyzete elemző szakértőkből és igazgatási feladatokat ellátó személyzetből áll, akiket szerződéses státusban foglalkoztatnak, és akiket a tagállamok állampolgárai közül választanak ki.
Az intézet elemző szakértőinek felvétele szellemi érdemeik, tapasztalatuk, valamint az intézetnek a 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai vonatkozásában releváns szakértelmük alapján, tisztességes és átlátható versenyeljárás keretében történik.
Az intézet személyzeti szabályzatát az igazgató ajánlása alapján a Tanács fogadja el.
2. Kutatók és szakmai gyakornokok alkalmazhatóak eseti alapon és rövid időtartamra.
Az igazgató hozzájárulásával és az igazgatóság tájékoztatását követően meghatározott időszakra kutatók küldhetők az intézetbe az intézet szervezeti felépítésén belüli álláshelyek betöltésére, illetve az intézetnek a 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai vonatkozásában releváns konkrét feladatok és projektek végrehajtására.
A személyzet tagjait a szolgálat érdekében az intézet személyzetére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ki lehet rendelni meghatározott időszakra az intézeten kívüli álláshelyekre is.
A kirendelésre vonatkozó rendelkezéseket az igazgató javaslata alapján az igazgatóság fogadja el.
8. cikk
Függetlenség és autonómia
Az igazgató és az elemző szakértők az intézet tevékenységeinek végzése során szellemi függetlenséget és működési autonómiát élveznek.
9. cikk
Munkaprogram
(1) Az igazgató minden év október 31-ig elkészíti a következő évi éves munkaprogram tervezetét, melyhez csatolja az azt követő évekre szóló, hosszú távú indikatív tervet is, és a tervezetet benyújtja az igazgatóságnak elfogadásra.
(2) Az igazgatóság az éves munkaprogramot minden év november 30-ig jóváhagyja.
10. cikk
Költségvetés
(1) Az intézet valamennyi bevételi és kiadási tétele szerepel a naptári évvel megegyező pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokban, és azokat fel kell tüntetni az intézet költségvetésében, amely tartalmazza a személyzet jegyzékét.
(2) Az intézet költségvetésében feltüntetett bevételek és kiadások egyensúlyban állnak.
(3) Az intézet jövedelme a GNI (bruttó nemzeti jövedelem) skála alapján meghatározott tagállami hozzájárulásokból áll. Az igazgató javaslatára és az igazgatóság jóváhagyását követően az intézetnek a 2. cikkben meghatározott missziója és feladatai vonatkozásában releváns konkrét programokhoz egyéb forrásokból, így különösen tagállamoktól, uniós intézményektől további hozzájárulások is elfogadhatók.
11. cikk
Költségvetési eljárás
(1) Az igazgató minden év október 31-ig benyújtja az igazgatóság részére az intézet éves költségvetésének tervezetét, amely tartalmazza az igazgatási kiadásokat, a működési kiadásokat és a tervezett bevételt, ideértve a 10. cikk (3) bekezdésében említett konkrét programokra szánt kiegészítő hozzájárulásokat is.
(2) Az igazgatóság a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával minden év november 30-ig jóváhagyja az intézet éves költségvetését.
(3) Elkerülhetetlen, rendkívüli vagy előre nem látható körülmények esetén az igazgató költségvetésmódosítás-tervezetet nyújthat be az igazgatósághoz. Az igazgatóság - kellő tekintettel a sürgősségre - a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával jóváhagyja a költségvetés-módosítást.
(4) Az igazgató minden év március 31-ig megküldi a Tanács és az igazgatóság részére az előző pénzügyi év összes bevételét és kiadását tartalmazó részletes elszámolást, beleértve az intézet tevékenységéről szóló jelentést is.
(5) Az igazgatóság mentesíti az igazgatót az intézet költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól.
12. cikk
Pénzügyi szabályzat
Az igazgatóság az igazgató javaslata alapján - a Tanács jóváhagyásával - részletes pénzügyi szabályzatot állít össze, amely rendelkezik különösen az intézet költségvetésének elkészítése, végrehajtása és ellenőrzése során követendő eljárásról.
13. cikk
Kiváltságok és mentességek
(1) Az igazgatót és az intézet személyzetének tagjait megillető kiváltságokat és mentességeket a 2001. október 15-én a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete és az Európai Műholdközpont, valamint annak szervei és személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló határozata állapítja meg. Az említett határozat hatálybalépéséig a fogadó állam megadhatja a határozatban biztosított kiváltságokat és mentességeket az igazgató és az intézmény személyzete számára
(2) Az intézet kiváltságait és mentességeit az EUSZ és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.
14. cikk
Jogi felelősség
(1) Az intézet szerződéses felelősségéről az érintett szerződésre irányadó jog rendelkezik.
(2) Az intézet által kötött szerződések esetleges választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
(3) A személyzet intézettel szemben fennálló személyes felelősségét az intézet személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések szabályozzák.
15. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés
Az igazgatóság az igazgató javaslatára szabályzatot fogad el az intézet dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan, figyelembe véve az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2), illetve az azt felváltó rendeletben meghatározott elveket és korlátozásokat.
16. cikk
Az EU-minősített adatok védelme
Az intézet alkalmazza a 2013/488/EU tanácsi határozatot (3).
17. cikk
Együttműködés tagállamokkal, az uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel
A 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai teljesítése céljából az intézet szorosan együttműködik a tagállamokkal és az EKSZ-szel. Az intézet szükség szerint munkakapcsolatot alakít ki a közös érdekű területeken szerzett szakértelem megosztása, illetve tanácsadás céljából az uniós intézményekkel, továbbá az érintett uniós szervekkel és ügynökségekkel, ideértve az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolát (EBVF) is. Az intézet közös projekteket is indíthat az uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel.
18. cikk
Adatvédelem
Az igazgató javaslatára az igazgatóság végrehajtási szabályokat fogad el a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) vonatkozóan.
19. cikk
Jelentéstétel
A főképviselő legkésőbb 2016. július 31-ig jelentést terjeszt a Tanács elé ennek a határozatnak a végrehajtásáról, melyet szükség esetén ajánlásokkal egészít ki.
20. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2001/554/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 10-én.