РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 999/2014 НА КОМИСИЯТА
от 23 септември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2022/95 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат, понастоящем класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90, с произход от Русия. След последващо разследване, при което беше констатирано, че ефектът от митото е бил неутрализиран, мерките бяха изменени с Регламент (ЕО) № 663/98 на Съвета (3). След провеждането на първо преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие и първо междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент) Съветът наложи - с Регламент (ЕО) № 658/2002 (4) - окончателно антидъмпингово мито в размер на 47,07 EUR на тон върху вноса на амониев нитрат, класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90, с произход от Русия. Впоследствие бе проведено и междинно преразглеждане на продуктовия обхват в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент и с Регламент (ЕО) № 945/2005 на Съвета (5) бе наложено окончателно антидъмпингово мито с размер между 41,42 EUR и 47,07 EUR на тон върху вноса на твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, класирани в кодове по КН 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 20 с произход от Русия.
(2)
След провеждането на второ преразглеждане с оглед изтичане срока на действие и на второ частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент с Регламент (ЕО) № 661/2008 (6) Съветът остави мерките в сила. Митото бе оставено непроменено, с изключение на това за групата дружества EuroChem (7), за които определеният размер на митото варира между 28,88 EUR и 32,82 EUR на тон.
(3)
С Решение 2008/577/ЕО (8) Европейската комисия (Комисията) прие предложенията за гаранциите с количествен таван от руските производители JSC Acron и JSC Dorogobuzh, членове на дружеството Acron Holding Company (наричани заедно „Acron“), и от групата EuroChem. С Решение 2012/629/ЕС (9) Комисията оттегли приемането на гаранцията, предложена от групата Eurochem, поради неприложимост на гаранцията.
(4)
Със съдебно решение от 10 септември 2008 г. (10), тълкувано с решение от 9 юли 2009 г. (11), Общият съд отмени Регламент (ЕО) № 945/2005 в частта относно JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), част от OJSC UCC UralChem (UralChem). С Регламент (ЕО) № 989/2009 (12) Съветът съответно измени Регламент (ЕО) № 661/2008. Следователно за дружеството Kirovo антидъмпинговото мито (47,07 EUR на тон) се прилага само за вноса на амониев нитрат, понастоящем класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (13) на действащите антидъмпингови мерки в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането е подадено на 28 март 2013 г. от Fertilizers Europe - асоциацията в Съюза на производителите на торове (заявителя), от името на производители от Съюза, представляващи над 25 % от общото производство на в Съюза на разглеждания продукт.
(6)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване и повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него за промишлеността на Съюза.
(7)
След разгласяването руската асоциация на производителите на торове (RFPA) заяви, че искането за преразглеждане е подкрепено само от някои от производителите от Съюза на амониев нитрат, торово качество (FGAN), и че производителите от Съюза на всички видове амониев нитрат и на други торове с амониев нитрат представляват обем, три пъти по-голям от този на заявителя. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като заявителят и подкрепящите искането лица са производители както на FGAN, така и на други продукти, попадащи в обхвата на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Поради това се счита, че искането е подкрепено не само от производители на FGAN, но и от производители на други видове на разглеждания продукт, и че количественият праг за започването на преразглеждането е достигнат.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства, обуславящи започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 12 юли 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известието за започване на преразглеждане) (14), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
RFPA представи коментари относно действащите мерки и оспорва законосъобразността им преди започването на разследването. Същата страна заяви също така, че няма основания за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие въз основа на информацията, изпратена до Комисията преди започването на преразглеждането, която засяга вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, в случай че срокът на мерките изтече.
(10)
Службите на Комисията отговориха на тази заинтересована страна, че Комисията разглежда подробно становищата, изразени от страни, различни от заявителите, само след започване на преразглеждането.
(11)
Същата заинтересована страна поиска също така достъп до искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на мерките във варианта му, подаден на 28 март 2013 г., както е посочено в известието за започване, както и до писмото с искане за допълнителна информация, изготвено от службите на Комисията за заявителите относно тяхното искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, за да може да упражни по-пълноценно правото си на защита. Службите на Комисията информираха заинтересованата страна, че решението за започване на разследване се основава само на консолидираната версия на искането, в която се включва и отговорът на писмото с искане за допълнителна информация. Предишните варианти и проекти не са от значение. Поради това непредоставянето на достъп до първоначалния вариант и писмото не са нарушение на правото на защита на страната. Страната поиска от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ да вземе отношение по това твърдение за нарушение на правото на защита. На 4 март 2014 г. служителят по изслушванията потвърди становището на службите на Комисията.
(12)
Освен това заинтересованата страна поиска достъп до искания за преразглеждане с оглед на изтичането на срока във връзка с други две различни процедури. Страната заяви, че тези искания са отхвърлени като неоснователни и че достъпът до тези документи ще ѝ позволи да съпостави обстоятелствата по тези два случая с извършваното в момента преразглеждане, да разбере как Комисията прави анализ на основателността на искането във всеки отделен случай и така да упражни по съответния начин правото си на защита. На страната бяха дадени всички необходими разяснения от службите на Комисията, а на 4 март 2014 г. служителят по изслушването потвърди становището на службите на Комисията.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(13)
Разследването за продължаването и повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2012 г. до 30 юни 2013 г. (разследван период в рамките на преразглеждането, или РПП). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 30 юни 2013 г. (разглеждания период).
(14)
След разгласяването на тази информация RFPA заяви, че в сравнение с предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерки, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 661/2008, е имало необоснована промяна в методологията, тъй като периодът, разглеждан в това преразглеждане, е по-дълъг.
(15)
Комисията счита, че обстоятелствата, изтъкнати RFPA, не се определят като промяна в методологията по смисъла на член 11, параграф 9 от основния регламент. При всички положения следва да се отбележи следното. В практиката на Комисията разглежданият период обикновено обхваща РПП и трите предходни календарни години, освен ако РПП не обхваща значителна част от предходната календарна година. В тези случаи по изключение може да бъдат взети под внимание четири календарни години. Такъв беше случаят при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Следователно това твърдение се отхвърля.
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(16)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира заявителите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и компетентните органи на Русия (засегнатата държава), известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(17)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към генерална дирекция „Търговия“.
1.4.3. Извадка
(18)
В известието за започване Комисията посочи, че може да състави извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производителите от Съюза
(19)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временна извадка от производители от Съюза. Комисията е подбрала извадката въз основа на производството в Съюза и обема на продажбите на пазара на Съюза на сходния продукт по време на РПП. В тази извадка бяха включени четирима производители от Съюза, установени във Франция, Литва, Полша и Обединеното кралство (15), които представляват около 42 % от производството на Съюза и 41 % от продажбите в Съюза. Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че във временната извадка от производители от Съюза следва да бъдат включени само производители на амониев нитрат, класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90, както първоначално е предвидено с Регламент (ЕО) № 2022/95, а не и производители на твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, класирани в кодове по КН ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 20, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 945/2005.
(21)
Основанието за това твърдение беше, че с решението на Първоинстанционния съд по дело T-348/05, посочено в съображение 4, се отменя Регламент (ЕО) № 945/2005, с който се увеличава продуктовият обхват в сравнение с първоначалното разследване.
(22)
Това твърдение е неоснователно. Въпросното решение отменя Регламент (ЕО) № 945/2005 само в частта, която се отнася до един руски производител износител. За всички останали други руски производители приложимият продуктов обхват си остава посоченият в Регламент (ЕО) № 945/2005. Във всеки случай всички включени в извадката производители от Съюза произвеждат амониев нитрат, понастоящем класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90. Твърдите торове, изброени в другите кодове по КН, се произвеждат от промишлеността на Съюза и са просто резултат от допълнителни химични процеси или смесване с цел създаване на смесени торове, наричани също „стабилизирани торове“ или „смеси“, при условие че тегловното съдържание на азот превишава 28 % или тегловното съдържание на амониев нитрат превишава 80 %.
(23)
Поради това извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
б) Извадка от вносители
(24)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(25)
Нито един несвързан вносител не отговори на формуляра за извадката, поради което не бе необходимо изготвянето на извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Русия
(26)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Русия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Постоянното представителство на Руската федерация в Съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(27)
Осем производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. По време на РПП вносът в Съюза са бил осъществяван основно в рамките на приетите гаранции. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка с четирима производители износители, които разумно може да се очаква да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тези производители имаха най-голям обем на общите експортни продажби. Сред тях попадаха и двете дружества с експортни продажби в Съюза в рамките на гаранциите по време на РПП. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари. Поради това Комисията реши да запази предложената извадка, като всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(28)
Комисията подбра следните четири дружества за извадката:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Извадката представляваше 88 % от обема на общите износни продажби от Русия (за Съюза и за трети държави) по време на РПП и е съставена на основание на отговорите във формулярите за подбор на извадката.
1.4.4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(30)
Комисията изпрати въпросници на всички руски производители износители, които ги поискаха, на включените в извадката производители от Съюза, на ползвателите и търговските сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване.
(31)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата включени в извадката руски производители износители и от четиримата включени в извадката производители от Съюза. Едно търговско сдружение, представляващо ползвателите, а именно Националният съюз на селскостопанските производители в Англия и Уелс (National Farmers' Union of England and Wales (NFU), предостави непълен въпросник.
(32)
По отношение на руските производители износители само Acron предостави изцяло попълнен въпросник. Останалите три дружества, включени в извадката - EuroChem, UralChem и SBU Azot - предоставиха само частично попълнени въпросници, като се ограничиха до предоставянето само на данни за мощностите, обобщени данни за продажбите франко завода и частична информация за производствените разходи. Тези частично попълнени въпросници не дадоха възможност на Комисията да провери изцяло данните за продажбите им, нито производствените им разходи.
(33)
Комисията информира тримата включени в извадката производители износители за своето намерение да приложи член 18 от основния регламент по отношение на информация, която те не са предоставили, като те се възползваха от правото си на изслушване от служителя по изслушванията. Освен това при разгласяването на съответната информация за всеки от тримата включени в извадката производители износители Комисията конкретизира кои данни, предоставени от кое дружество, е използвала за своя анализ, както и кои данни е счела за непълни и следователно е използвала „наличните факти“ в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. По-конкретно Комисията е използвала обобщени данни за продажбите франко завода вместо подробни данни за отделните сделки.
(34)
Освен това едно от сдруженията, което представлява някои вносители - Европейската асоциация за внос на торове (European Fertilisers Import Association (EFIA) - отправи искане да бъде призната като заинтересована страна от името на своите членове и представи писмени коментари. Трима отделни вносители подчертаха, че са прекратили вноса на торове с произход от Русия.
(35)
Бяха получени писмени изявления и от няколко сдружения на ползватели, по-специално Комитета на професионалните селскостопански организации в ЕС (COPA)/Общата конфедерация на селскостопанските кооперации в ЕС (COGECA), NFU и от френските сдружения AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) и AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на дъмпинга, произтичащата вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Литва,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Полша,
-
Grow How UK limited, Ince, Обединеното кралство,
-
YARA France S.A., Франция.
Производители износители от Русия
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, свързан търговец ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot и OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot и Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC „Azot“ и LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant“ (SBU Azot).
Свързан вносител:
-
Agronova Europe AG, Швейцария (свързан с Acron).
1.5. Разгласяване
(37)
На 13 юни 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да предложи запазването на действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(38)
След разгласяването RFPA отново подчерта, че има редица предполагаеми процедурни нарушения по време на преразглеждането и обърна внимание на отказа на Комисията да предостави достъп до първоначалния вариант на искането, подадено от заявителя на 28 март 2013 г., и напомни за определяния от тях непредоставен в срок достъп до неповерителното досие.
(39)
Що се отнася до молбата за достъп до първоначалното искане за преразглеждане службите на Комисията вече неколкократно обясниха и писмено, и устно, включително по време на заседанията, председателствани от служителя по изслушванията, какви са причините, поради които тази молба не може да бъде уважена предвид приложимата нормативна уредба.
(40)
Що се отнася до твърдението за непредоставен в срок достъп до неповерителното досие Комисията счита, че дори това твърдение да бъде определено като оправдано, правото на защита на RFPA не е било засегнато. На първо място, Комисията своевременно разгласи пред RFPA съществените факти, въз основа на които Комисията възнамерява да продължи действието на мерките, и даде на RFPA достатъчно време за реакция. На второ място, преди разгласяването на RFPA е бил предоставен достъп до цялото неповерително досие.
(41)
RFPA също така заяви, че „в разрез с обичайната практика“ проведените срещи между службите на Комисията и заявителя през май и април 2014 г. не са били отбелязани в неповерителното досие и че данните за ограничено ползване, предоставени от заявителя през май 2014 г., не са били придружени от необходимото обобщение с неповерителен характер.
(42)
Стандартна практика е заинтересованите страни, които искат изслушване, да изложат своите становища устно и приложат към тях писмени изложения. Неповерителните варианти на тези изложения се добавят към досието, което се предлага за проверка и се предоставя на всяка друга заинтересована страна. В тези документи се отбелязват заседанията и изслушването, проведени от службите на Комисията. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
(43)
По отношение на второто твърдение може да се каже, че неповерителен вариант на данните с ограничено ползване, предоставени през май 2014 г., не може да се представи по начин, който да не разкрива търговски тайни на производителите от Съюза. Поради тази причина това твърдение също не може да бъде прието.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(44)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като продукта, определен в Регламент (ЕО) № 661/2008, т.е. твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, понастоящем класирани в кодове по КН 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 20 с произход от Русия (АН или „разглеждан продукт“). По отношение на АН, произвеждан от JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo) обаче, само АН, понастоящем класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90, е разглеждан продукт по смисъла на Регламент (ЕО) № 989/2009.
(45)
Основната суровина, използвана в производството на АН, е газ, който съставлява между 70 % и 80 % от общите производствени разходи. Разширяването на продуктовия обхват през 2005 г. има за цел да обхване също така и амониев нитрат с добавка на фосфор и/или калий, тъй като е установено, че тези смеси по същество имат същите основни физически и химически характеристики и едни и същи агрономически свойства.
(46)
Следва да се отбележи, че в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90 (съответно „амониев нитрат, различен от такъв във воден разтвор“ и „смеси от амониев нитрат с калциев карбонат или други неорганични материали без подхранващи свойства, с тегловно съдържание на азот, превишаващо 28 %“) може да се включи АН, използван за промишлени цели (като например производството на експлозиви), както и АН, употребяван за селскостопански цели. И двата вида имат еднакви технически и химически характеристики, взаимозаменяеми са и могат да бъдат считани за разглеждан продукт.
(47)
След разгласяването представителите на руските органи заявиха, че разширяването на продуктовия обхват през 2005 г. не е в съответствие с антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като така нямало да има определяне на дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка по отношение на допълнителните продукти, обхванати от разширяването на продуктовия обхват през 2005 г.
(48)
Това твърдение е неоснователно поради причините, вече посочени в съображение 22, и беше отхвърлено.
2.2. Сходен продукт
(49)
Както и при предходни разследвания, беше установено, че амониевият нитрат, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Русия, и амониевият нитрат, изнасян за Съюза от Русия, имат същите основни физически и технически характеристики и употреба. Поради това те са сходни продукти за целите на настоящото разследване по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(50)
АН, произвеждан от производителите от Съюза, е продукт, сходен с АН, изнасян за Съюза от Русия, що се отнася до физическите и техническите характеристики.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(51)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действащите мерки може да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(52)
Както е посочено в съображение 32 по-горе, само един включен в извадката производител износител (Acron) оказа пълно съдействие при разследването. Както е посочено в съображение 3 по-горе обаче, през 2008 г. Комисията прие ценовата гаранция на Acron, която по време на РПП все още е в сила. Поради наличието на ценова гаранция експортните цени на Acron по време на РПП са били определени от тази ценова гаранция, с която се определя минимален праг на вносната цена. Поради това тези експортни цени не бяха считани за надежден фактор при оценката на това дали има вероятност дъмпингът да продължи, или да възникне повторно, ако се допусне срокът на антидъмпинговите мерки да изтече.
(53)
След разкриването RFPA заяви, че това означава, че Комисията е установила, че не е имало действителен дъмпинг. Това не е точно така. Тъй като руските производители износители, включени в извадката, с изключение на Acron, не оказаха пълно съдействие, Комисията не е разполагала с достатъчно информация за изчислението на дъмпинга, което да направи въз основа на данните на дружествата. По отношение на Acron тя щеше да може да извърши изчисление на дъмпинга, но както е обяснено в съображение 52, Комисията счете, че неговите данни не са надеждни за целите на настоящото преразглеждане.
(54)
Acron заяви, че аргументът на Комисията, че реалните цени в ЕС не са надеждни поради наличието на ценова гаранция, а оттук и невъзможността за установяване на експортна цена, е незаконосъобразно. Това обаче не е изложеното от Комисията. Комисията не е твърдяла, че експортните цени не могат да се ползват като такива поради ценовата гаранция, а стигна до заключението, че тези експортни цени бяха счетени за ненадежден фактор при анализа на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга при конкретните обстоятелства на настоящото разследване. Комисията не счита, че експортни цени, основани на ценовите гаранции, са значим показател в анализа на бъдещото поведение на производителите износители при липсата на мерки и ценова гаранция.
(55)
Обратно на това, което се твърди от Acron, неговите експортни цени за ЕС не могат да се разглеждат само като резултат от действието на нормални пазарни условия. По време на целия РПП Acron беше единственият руски производител износител, който се е ползвал от ценовата гаранция, за всички останали руски производители износители е важало задължението за плащане на мито. Тези факти със сигурност са повлияли върху конкурентната позиция на Acron като единствен руски доставчик на пазара на ЕС.
3.3. Вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(56)
С оглед на изложеното в съображения 52-55 Комисията анализира дали съществуват доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на мерките бъде оставен да изтече. При анализа си тя взе предвид следните фактори: експортната цена от Русия до други дестинации, производствените мощности и свободния капацитет в Русия като цяло, както и привлекателността на пазара на Съюза и пазарите на други трети държави.
3.3.1. Износ от Русия към други дестинации
(57)
Комисията установи, че средната експортна цена на Acron франко завода на пазари на трети държави като Бразилия, Колумбия и Перу през РПП е била по-ниска от действителната средна стойност на цената франко завода, платена или платима на вътрешния пазар по време на РПП. Следователно Acron извършва продажби на дъмпингови цени за пазарите на трети държави, по-специално Бразилия, която към момента е най-големият експортен пазар в трета държава.
(58)
За останалите трима производители износители, включени в извадката, Комисията също така установи, че техните средни продажни цени франко завода за трети държави като Бразилия, Перу, Колумбия, Украйна и Казахстан за всяка от тях са били по-ниски от техните средни вътрешни цени франко завода, платени или платими по време на РПП, и следователно също са били дъмпингови. Тази констатация се основава на проверени данни, предоставени от руските производители износители, които представляват около 80 % от износа за трети държави. Следователно не е било необходимо Комисията да използва статистически данни за руския експорт, както предложи RFPA. Експортните продажби на всички четири включени в извадката производители износители за трети държави са били осъществени при устойчиво равнище на цените по време на РПП.
(59)
RFPA твърди, че данните в документа за разгласяването предполагат, че що се отнася до Eurochem няма наличие на дъмпинг или - в най-добрия случай - има de minimis дъмпингов марж. Този аргумент е погрешен. Целта на този анализ не е да се изчисли точният дъмпингов марж на Eurochem, а да се установи дали има вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Русия, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В този контекст разследването показа, че и за Eurochem средните цени франко завода за трети държави са били по-ниски от техните средни вътрешни цени франко завода и съответно са били дъмпингови. Ценовата политика на Eurochem за продажби за трети държави (продажби за износ под цените на вътрешния пазар) е един от значимите фактори, който е взет под внимание при цялостното определяне на това дали има вероятност от повторно възникване на дъмпинг в ЕС, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(60)
RFPA изтъкна, че не са използвани подходящи методологии при изчислението на дъмпинга. Както беше обяснено по-горе, Комисията не изчислява дъмпингов марж, а само прави сравнение на средните вътрешни цени франко завода с експортните цени франко завода въз основа на данните, съобщени от включените в извадката дружества. Ако според анализа има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, не е необходимо да се изчислява точният дъмпингов марж, така че не е имало основание да се използват CIF стойности, както е предложено от RFPA.
(61)
RFPA заяви, че Комисията не е сравнила цените за всеки отделен продукт и че не е направена корекция въз основа на нивото на търговията. Комисията направи анализ на твърдението и констатира наличието на подобна ценова разлика дори сравнението да е било направено за всеки отделен продукт. Корекции въз основа на нивото на търговия не биха могли да се направят, тъй като дружествата, включени в извадката, с изключение на Acron, оказаха само частично съдействие и не предоставиха достатъчно подробни данни, и по-специално подробни данни за отделните сделки. Затова този аргумент се отхвърля.
(62)
Експортните продажби за Съюза по време на РПП не могат да се използват за определянето на бъдещо поведение на другите трима производители износители, включени в извадката, поради следните причини. По време на РПП EuroChem, подобно на Acron, са извършвали експорт само с ценова гаранция. Дружеството EuroChem е извършвало продажби за Съюза единствено през периода, през който е имало валидна ценова гаранция, а не е осъществявало продажби, след като на 11 октомври 2012 г. Комисията оттегли гаранцията с Решение 2012/629/ЕС. Що се отнася до SBU Azot и UralChem, те не са продавали разглеждания продукт в Съюза по време на РПП.
(63)
Комисията не счете за необходимо да се определя дали продажбите на вътрешния пазар са извършени при обичайни търговски условия. Всъщност действителните цени на вътрешния пазар вече показват, че експортните продажби на пазарите в трети държави са дъмпингови. Поради това разглеждането на рентабилността на вътрешните продажби с потенциални последици, че нормалната стойност ще трябва да бъде конструирана (въз основа на разходите и разумна печалба), ако се установи, че тези продажби са на загуба, би могло да доведе само до увеличаване на нормалната стойност, а следователно и на дъмпинговия марж, установен за експортни продажби на пазарите на трети държави.
(64)
Предвид преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие и анализа на вероятността от повторно възникване на дъмпинг, е достатъчно да се докаже, че има вероятност дъмпингът да възникне повторно, ако се допусне срокът на мерките да изтече. Поради това Комисията не вижда необходимост да се прави анализ на рентабилността на вътрешните продажби и затова тя не извърши оценка на надеждността на производствените разходи в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент.
(65)
С оглед на изложените по-горе съображения Комисията стига до заключението, че руските производители износители понастоящем продават разглеждания продукт на дъмпингови цени за трети държави в Латинска Америка, Източна Европа, Африка и Азия. По време на РПП средната стойност на експортните цени франко завода на четиримата включени в извадката производители износители е била 201 EUR за тон за трети държави, докато средната цена франко завода за вътрешния пазар е 221 EUR за тон. Следователно Комисията счита, че има вероятност, ако настоящите мерки бъдат отменени, руските производители износители също да извършват продажби за Съюза на дъмпингови цени.
(66)
RFPA заяви, че сравнението на цените на вътрешния пазар на Русия с руските експортни цени за трети държави е безпредметно. По този въпрос обаче Комисията счита, че тези цени са важен показател при преценката за начина, по който е вероятно да се развие бъдещият износ за Съюза, в случай че срокът на мерките изтече, като се има предвид, че руският износ за трети държави не се облага с антидъмпингови мита. По-специално при липсата на надеждни данни за руския износ за Съюза по време на РПП, както е обяснено в съображение 52, експортните цени за трети държави са важен фактор в цялостната оценка.
(67)
По този въпрос руското правителство и Acron твърдят, че продължаването на действието на мерките е незаконно само въз основа на факта, че тези мерки са наложени с Регламент (ЕО) № 661/2008, на първо място с това, че според тях е използвана непозволена методология за корекция на газа при конструирането на нормалната стойност.
(68)
Както е посочено в съображение 63, в настоящото разследване Комисията не счете за необходимо да определи дали вътрешните продажби са направени при обичайни условия на търговия с потенциалните последици, че ще трябва да бъде конструирана нормална стойност. Като Acron правилно отбелязва в изпратеното от него след разгласяването изложение, това не изключва конструирането на нормалната стойност, включително необходимите корекции, където е уместно, в други бъдещи разследвания.
3.3.2. Неоползотворени производствени мощности
(69)
Комисията установи какви са неоползотворените мощности на известните руски производители въз основа на следното. Данните за неоползотворения капацитет за четирите дружества, включени в извадката, са въз основа на отговорите на въпросника, коригирани при необходимост след проверките на място. За съоръжения, които произвеждат както амониев нитрат, използван като тор, и амониев нитрат, използван за промишлени цели (като например производството на експлозиви), т.нар. „амониев нитрат с ниска плътност“, което също е разглеждан продукт, както е посочено в съображение 46, е взета под внимание общата им неоползотворена мощност. Подобно на това неоползотворената мощност на съоръженията, които произвеждат само амониев нитрат, използван за промишлени цели, също беше взета предвид. Освен това общата стойност на неоползотворената мощност на Kirovo беше включена в изчислението на неоползотворените мощности, тъй като неоползотворената мощност на други видове амониев нитрат, който понастоящем е изключен от приложното поле на антидъмпинговите мерки (16), много лесно може да се използва за производството на амониев нитрат, понастоящем класиран в кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90.
(70)
От останалите пет руски производители едно дружество предостави на Комисията отделен отговор за своите неоползотворени мощности. За останалите данните са предоставени от RFPA.
(71)
Когато стойностите за действителното производство, предоставени от руските производители, които не са включени в извадката, бяха по-високи от докладваните мощности, като основа за определяне на действителните мощности е било взето предвид действителното производство. В тези случаи докладваните стойности за мощностите са по отношение на номиналните мощности (предвидените мощности на съоръжението), които не са коригирани, след като съоръженията са били модернизирани, довело до увеличаване на мощностите им.
(72)
Въз основа на това Комисията установи, че по време на РПП мощността на руските износители производители е възлизала общо на 9 592 000 тона, докато действителното им производство (включително амониев нитрат, използван за промишлени цели и други видове амониев нитрат, понастоящем изключени от приложното поле на антидъмпинговите мерки (17)) е било 8 519 105 тона.
(73)
Вследствие на това и в разрез с твърденията на RFPA, че мощностите на производителите износители са изцяло оползотворени, през РПП производителите износители са били с 1,07 милиона тона неоползотворени мощности. Тази стойност съответства на 16,9 % от потреблението на Съюза (въз основа на установените 6,35 милиона тона потребление по време на РПП, вж. раздел 5.1 по-долу).
(74)
Във връзка с работата си по прогнозния анализ Комисията обаче също така установи, че след РПП мощностите ще се увеличат още с приблизително 472 000 тона поради въвеждането на нови мощности от някои от включените в извадката производители износители. Общите неоползотворени мощности възлизат на 24,3 % от потреблението на Съюза.
(75)
След разгласяването RFPA продължи да твърди, че не съществуват неоползотворени мощности или най-малкото, че Комисията следва да анализира факта, че не съществуват неоползотворени номинални мощности. Също така RFPA не се съгласи, че след РПП са били изградени нови мощности.
(76)
RFPA и руските производители износители съобщиха за своите внедрени мощности въз основа на теоретичните номинални мощности, при които в някои случаи не са били взели предвид последните модернизации. Това стана ясно за Комисията след проверките на място и то беше взето предвид. Както основателно отбелязва RFPA в изпратения от нея след разгласяването документ, за руските производители, които не са включени в извадката, отчетените номинални мощности са били приети за руските производители, които не са включени в извадката и които са произвели по-малко от отчетените мощности. За други производители, които не са включени в извадката и при които данните за действителната продукция са били по-високи от отчетените мощности, като за основа за определяне на действителните мощности е било взето предвид действителното производство. За трима невключени в извадката производители, които не са предоставили данни за мощностите и за производството си, са били използвани данните, предоставени от RFPA.
(77)
Комисията счита това за ясен и последователен подход при определянето на общите производствени мощности на руските производители на разглеждания продукт. Обратно на изказаните твърдения, по отношение на всички производители беше приложена еднаква методология. Ако действителната продукция е била по-висока от отчетената номинална мощност, например поради актуализация на производствените съоръжения, Комисията не вижда причина, поради която тези допълнителни мощности да не бъдат взети предвид фактически, като се има предвид, че е очевидно, че номиналните мощности не са точни. Аргументът, че подобна методология не е обичайна за пазара, както се твърди, не се счита за причина за пренебрегване на действителните данни за производството. Също така, начинът, по който е изчислена мощността на промишлеността на Съюза, както е представено от RFPA, не е от значение при определянето на общата производствена мощност на руските производители.
(78)
Обратно на твърденията на RFPA неоползотворяването на отчетените номинални мощности в някои случаи и замяната им с действителни, повечето от които проверени данни за производството, не означава, че Комисията е приложила понятието за най-добрите налични факти по смисъла на член 18 от основния регламент. По отношение на мощностите Комисията е използвала изцяло данните, предоставени от самите руски производители, но е приложила методология за изчисляване на общите производствени мощности, където са взети предвид не само номиналните мощности, но и действителното производство и мощности. Тази методология е изложена в документа за общо разгласяване, а резултатът от прилагането на тази методология - по дружество и дори по съоръжения, беше разгласен на засегнатите дружества. В съответствие с това при определянето на общите производствени мощности Комисията е използвала само данните, които бяха предоставени от руските производители и RFPA. Всички необходими данни бяха предоставени и по този въпрос не беше необходимо да се прибягва до други източници на информация.
(79)
Като цяло по отношение на производителите, които не са били инспектирани, бяха използвани данните за мощностите и производството, предоставени от тези производители в техните отговори. RFPA представи коментари относно изчисляването на мощностите на някои дружества и съоръжения. Беше изказано твърдението, че по отношение на производителя Uralchem Kirovo обемът на производството през РПП, както е посочено в документа за разкриването, не отговаря на истината. Комисията прие това твърдение и използва обема на производството, посочен в изложението, представено след разкриването. Техническият доклад относно мощностите, предоставен по време на посещението в съоръжението, което е свързано с максималното производство на АН, реализирано от въпросното съоръжение, както с основание беше изтъкнато от RFPA, също беше взет предвид. По отношение на производителя Uralchem Berezniki при изчисляването на мощностите бе използвана стойността от десет дни за ремонт, както беше съобщено от дружеството по време на проверката на място. Коментарите за други спирания, получени след разгласяването, не бяха доказани и изглежда са основани на данни за друго дружество. Поради това тези коментари бяха отхвърлени.
(80)
Също така коментарите относно някои недостатъци в производствения процес на други съоръжения, не бяха подкрепени с доказателства, не можеха да бъдат проверени и поради това не са взети под внимание. По отношение на едно конкретно съоръжение недостатъците в производствения процес изглежда се отнасят до производството на азотна киселина. Дори да се вземе предвид посоченото максимално производство на азотна киселина обаче, пак ще бъде възможно да се постигне мощността, установена от Комисията, като се има предвид фактът, че за да се произведе един тон АН, е необходимо по-малко от един тон азотна киселина.
(81)
Що се отнася до увеличаването на мощностите след РПП, от RFPA беше заявено, че увеличаването на мощностите по отношение на един производител, който е направил инвестиции, свързани с нова производствена линия, е надценено. За определянето на прогнозните мощности обаче Комисията използва превода на английски език на технически доклад относно тази нова производствена линия, който беше предоставен от дружеството по време на посещението за проверка на място в дружеството, и следователно се счита за надежден.
(82)
Acron твърди, че няма значителни неоползотворени мощности, главно поради трудностите по отношение на достъпа до суровини. При разследването обаче беше установено, че суровините са използвани не само за производството на разглеждания продукт, но също и много други продукти. Предвид широката употреба и съответно възможността за лесно сменяне на употребата на суровините за производството на разглеждания продукт, тези затруднения, за които се отнасят твърденията, не бяха счетени за фактор, който би ограничил общите производствени мощности за разглеждания продукт.
(83)
Използването на методологията, описана в предходните съображения, даде основание на Комисията да стигне до заключението, че съществуват значителни свръхмощности. Аргументите, изтъкнати от RFPA и Acron, не можеха да бъдат подкрепени с доказателства и са отхвърлени.
(84)
Комисията счита, че ако настоящите мерки бъдат премахнати, поне част от тези неоползотворени мощности е вероятно да бъдат използвани и насочени към пазарите на Съюза поради следните причини.
(85)
На първо място, някои от най-големите пазари на амониев нитрат в света (като Съединените щати и Австралия) продължават да са защитени с антидъмпингови мерки от руския износ. Освен това китайският пазар продължава да е затворен за вноса на АН. Поради това руските производители или е малко вероятно да осъществяват износ за тези пазари, или не са способни на това.
(86)
На 22 май 2014 г. Министерството на търговията на САЩ публикува предварителните резултати от извършения административен преглед на антидъмпинговото мито (18), като предлага Acron и EuroChem да получат нулеви мита за износа си на АН в САЩ. Дори това предложение да трябва да бъде потвърдено обаче митата, които са в сила към момента, ще продължат да се прилагат за всички други производители износители от Русия. Освен това в съответствие с раздел 751, буква а), точка 2 от американския закон за митата от 1930 г. (закона), със съответните изменения, премахването на митата за Acron и EuroChem ще се прилага само за една година и ще бъде подложено на друг годишен административен преглед, което може, в зависимост от резултатите от този преглед, да възстанови антидъмпинговите мита. И не на последно място, пазарът в САЩ на АН, използван като тор, през последното десетилетие се сви поради все по-строгите мерки за сигурност и нежеланието на търговците да продължат да работят с АН (19). Освен това поради добива на шистов газ, който започна през последните години, производителите на АН в САЩ вече имат достъп до по-евтин газ. Поради това е вероятно Acron и EuroChem да бъдат изправени пред силна конкуренция и е възможно да не са в състояние да завоюват значителни пазарни дялове в САЩ.
(87)
RFPA заяви, че износът на руския АН за другите основни дестинации, като Латинска Америка (по-специално Бразилия), Египет и Турция, ще нарасне значително до 2017 г. в сравнение с 2012 г. Те цитираха доклад, който предвижда общо увеличение от 15 % на търсенето на АН за Бразилия, Египет, Перу, Турция, Еквадор и Колумбия, взети заедно. Това увеличение е равно на 749 000 тона (т.е. от 4,851 милиона тона през 2012 г. до 5,6 милиона тона през 2017 г.), т.е. средно увеличение от 149 800 тона на година. Това обаче е само 9,7 % от изчислените годишни неоползотворени мощности на руските производители. Заявителят твърди, че увеличеното потребление в тези държави ще бъде отчасти посрещнато от бъдещото вътрешно производство във въпросните държави, тъй като за тях се твърди, че имат редица проекти за изграждане на собствени мощности за производството на АН или на други азотни торове. Независимо от това дали тези проекти в действителност ще бъдат реализирани и дали с тях ще се покрие поне частично увеличението на потреблението, Комисията счита, че прогнозираното потребление във въпросните държави е на равнище, което ще позволи единствено частично използване на неоползотворените мощности на руските производители.
(88)
След разгласяването RFPA заяви, че Комисията не е взела под внимание увеличението на потреблението на пазарите на други трети държави за руски АН, а именно в региона на бившия Съветски съюз. В един от основните пазари в този регион обаче - Украйна, също има действащи антидъмпингови мита върху вноса от Русия. През юли 2014 г. митото беше удължено за срок от пет години, като размерът на митото беше значително увеличен. Така че този пазар още повече се затваря за вноса на руски АН.
(89)
Освен това нивото на цените на други пазари, като например в Казахстан, е такова, че за руските производители износители би било по-привлекателно да насочат износа си към Съюза. Тези пазари са и много по-малки от пазара на Съюза. Например, потреблението в Казахстан е по-малко от 4 % от потреблението в Съюза.
(90)
Освен това беше изказано твърдението, че прогнозният растеж на други основни дестинации за износ не е бил правилно изчислен. Използваните данни обаче са въз основа на независимия доклад, посочен в съображение 87. Дори тези данни да изглеждат подценени, както се твърди, предвижданият ръст в търсенето все още лесно може да бъде задоволен, като използва само част от неоползотворените мощности на руските производители.
(91)
На второ място, малко вероятно е вътрешният пазар да усвои неоползотворените мощности. RFPA изтъкна, че според същия доклад потреблението в Русия също остава високо, очаква се да нарасне в бъдеще и основно руските производители ще се опитат да отговарят на нуждите на вътрешния пазар. RFPA отново подчерта този свой аргумент след разгласяването. По време на РПП обаче продажбите на вътрешния пазар бяха 53 % от общите продажби на руските производители и прогнозираното увеличение с 3 % годишно за следващите 5 години (средно приблизително 120 000 тона годишно) лесно би могло да бъде покрито от неоползотворените мощности на руските производители, които така или иначе разполагат с тях. Прогнозираното годишно увеличение представлява по-малко от 7,8 % от изчислените годишни неоползотворени мощности на руските производители след РПП. Освен това бъдещото увеличение на потреблението е само прогнозно и може и да не се осъществи или пък да бъде реализирано с по-бавен темп, тъй като - според същия доклад - е имало значителни колебания в потреблението на вътрешния пазар, които са настъпили през последните пет години в сравнение с потреблението на Съюза или на трети държави (20).
(92)
На трето място, Съюзът се запазва като най-важният пазар за АН в света, тъй като на него се падат около 18 % от световното потребление. Неговата географска близост до Русия, както и фактът, че някои от руските износители разполагат с добре установени канали за дистрибуция в Съюза от логистична гледна точка улеснява износа.
(93)
След разгласяването RFPA заяви, че имало технически пречки пред търговията за влизане на руски АН в Съюза, които следва да се вземат предвид, а именно забраната за продажби (в Германия) или строгите разпоредби за съхранението на АН в някои други държави членки. Обратно на твърденията на RFPA обаче тези ограничения се прилагат както за износителите от трети държави, така и за производители от Съюза по недискриминационен начин и не влияят непропорционално върху вноса. Освен това тези ограничения не са оказали влияние върху общата привлекателност на пазара на Съюза, тъй като той си остава сред най-големите в света по отношение на потреблението. Поради това Комисията отхвърля това твърдение.
(94)
Поради това Комисията стига до заключението, че руските производители разполагат със значителни неоползотворени мощности, които е много вероятно да бъдат използвани за значително повишаване на износа към Съюза, в случай че срокът на действие на мерките изтече.
3.3.3. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Съюза
(95)
Цените в Съюза към момента са много по-високи отколкото в значими трети държави, в които понастоящем Русия извършва доставки, както и от цените на руския вътрешен пазар. По време на РПП средната стойност на износната цена франко завода (201 EUR за тон) за трети държави и средната цена на вътрешния пазар франко завода (221 EUR за тон) на четиримата производители износители, включени в извадката, беше съответно 34 % и 27 % по-ниска от средната стойност франко завода на производителите от Съюза, включени в извадката (303 EUR за тон) (вж. таблица 7), а също така и по-ниска от средната стойност на цената франко завода на вноса от Русия за Съюза (вж. таблица 2) и от трети държави за Съюза (вж. таблица 3).
(96)
Ако се допусне срокът на меките да изтече, цените в Съюза най-вероятно ще паднат в резултат на увеличеното предлагане на внос на по-ниски цени. Предвид обаче на значителната разлика между експортните цени на руските производители износители за трети държави и цените, таксувани по време на РПП на пазара на Съюза от руските производители износители, производителите износители от трети държави и производителите от Съюза, изглежда малко вероятно цените, таксувани на пазара на Съюза да паднат до равнището, което понастоящем се наблюдава на пазарите на трети държави, за които изнасят руските производители. Производителите износители могат следователно да се стремят да постигнат по-висок марж на печалба от продажби за Съюза. В резултат на това производителите износители е вероятно да имат стимул да пренасочат част от сегашния си обем на износа за трети държави (в размер на приблизително 3,4 милиона тона през РПП, равно на повече от 50 % от потреблението на Съюза) за Съюза (21).
3.4. Заключение
(97)
С оглед на съображенията, посочени в раздел 3.3, Комисията стига до заключението, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга и от съществено увеличение на количествата, изнасяни за Съюза, ако се допусне срокът на действащите мерки да изтече.
4. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(98)
Промишлеността на Съюза бе определена като известните производители на АН от Съюза по време на разглеждания период.
(99)
Както е посочено в съображение 19, бяха избрани четири дружества. Всички включени в извадката производители от Съюза оказаха съдействие и изпратиха отговори на въпросниците в посочените срокове и бяха посетени по време на разследването. Освен това дружеството Fertilisers Europe предостави допълнителни данни относно мощностите, производството и продажбите на невключените в извадката съдействащи производители, както и изчисления за останалите производители. Където беше възможно, Комисията направи проверка на тези данни с данните, предоставени от други заинтересовани страни и/или публично достъпни данни.
(100)
След разгласяването RFPA заяви, че извадката, подбрана от Комисията, не е представителна за промишлеността на Съюза. В основата на твърдението беше предположението, че едни и същи икономически показатели (по-специално рентабилността) се различават между дружествата, включени в извадката, и промишлеността на Съюза като цяло.
(101)
Това твърдение не може да бъде прието. Четирите дружества, включени в извадката, бяха подбрани обективно въз основа на обема на тяхното производство и продажбите им на разглеждания продукт в Съюза, както е предвидено в член 17, параграф 1 от основния регламент. Целта на извадката е да позволи на службите на Комисията да извършат подробно разследване на някои от факторите за причиняване на вреда за представителна част от промишлеността на Съюза в рамките на наличното време. Фактът, че някои показатели за вреда могат да се различават при дружествата, включени в извадката, и промишлеността на Съюза като цяло не означава, че извадката не е представителна. Като се има предвид, че данните от включените в извадката производители бяха проверени на място в помещенията на въпросните дружества, то те се считат за надеждни данни. Във всеки случай, както е посочено в съображение 145, беше установено, че промишлеността на Съюза не се е намирала в застрашено положение по време на РПП.
(102)
Освен това RFPA заяви, че някои от включените в извадката дружества не съдействаха на Комисията, като не предоставиха някои данни или предоставиха само частични и неверни данни. Поради това RFPA поиска тези данни да не се използват за заключенията по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза и че липсата на съдействие от страна на промишлеността на Съюза следва да има съответното отражение или да се използват показателите за цялата промишленост на Съюза.
(103)
Това твърдение не може да бъде прието. Комисията е удовлетворена от данните, предоставени от включените в извадката дружества, на които беше направена проверка на място в помещенията на съответните дружества, и те представляват надеждна част от оценката на състоянието на промишлеността на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Потребление на Съюза
(104)
Комисията установи явното потребление на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя и ii) вноса от трети държави въз основа на данните, извлечени от базата данни по член 14, параграф 6 (22).
(105)
Потреблението на Съюза се промени по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Индекс (2010 = 100)
100
93
93
89
Източник: Данни, предоставени от заявителя, проверени данни и базата данни по член 14, параграф 6.
(106)
Между 2010 г. и РПП потреблението на Съюза на АН е намаляло с 11 %, независимо от факта, че производството на селскостопански продукти не е намаляло пропорционално на него. Три са основните причини за този спад. На първо място, апаратурата и техниките за прилагане на торовете бяха усъвършенствани, като в резултат на това намаля употребата на торове за квадратен метър на земя. На второ място, спадът в потреблението на АН се компенсира чрез използване на други торове, като например калциев амониев нитрат или комбинирани торове. На трето място, опасенията относно безопасността, както и строгите правила за производството и съхранението на амониев нитрат влияят върху употребата на този продукт.
(107)
След разгласяването RFPA поиска допълнителна информация за източниците на данните за потреблението, оповестени от Комисията, и на 26 юни 2014 г. беше проведено изслушване, председателствано от служителя по изслушванията. Впоследствие RFPA заяви, че данните, предоставени от заявителя, са били дадени на твърде късен етап от процедурата, не са били проверени и не са съобразени с данните, предоставяни преди това от заявителя. Освен това RFPA заяви, че в тези данни най-вероятно не са включени данни за технически амониев нитрат и смеси на амониеви нитрати с други вещества със или без подхранващи свойства, тъй като те се различават от други подобни данни, с които разполага заявителят и които предоставя на своите членове. Поради това те не следва да се вземат предвид, а вместо това да се използват най-добрите налични факти.
(108)
Това твърдение се отхвърля. Комисията използва данните, предоставени от заявителя за продажбите в ЕС, и направи кръстосана проверка на тези данни с проверените данни от включените в извадката производители. Към тези стойности бяха добавени данните за вноса, за да се определи потреблението в Съюза. Поради това се счита, че тези данни са надеждни.
(109)
RFPA заяви също така, че използваните за основа на изчисленията данни на Комисията за общото потребление в Съюза не са преценени правилно и че въз основата на доклад, публикуван от независим анализатор на пазара, потреблението се увеличава, а не намалява. И по-конкретно, данните, взети от този доклад относно търсенето за 2010 г. на FGAN и EGAN (амониев нитрат за експлозиви) в Съюза, съвпада с данните на Комисията от порядъка на 7,1 милиона тона, но първите данни показват увеличение през следващите години, а не намаление.
(110)
Това твърдение е неоснователно, тъй като Комисията е използвала действителни данни, предоставени от заявителя, които бяха потвърдени отчасти, плюс наличните статистически данни и счита, че тези данни са надеждни.
5.2. Обем, цени и пазарен дял на вноса от Русия
(111)
Обемът, пазарните дялове и средните цени на вноса от Русия се развиват на разглеждания продукт се променят, както е посочено по-долу:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове), пазарен дял и цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса (в тонове)
164 658
134 060
200 542
199 604
Индекс
100
81
122
121
Пазарен дял
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Индекс
100
88
130
137
Средна цена CIF (EUR/тон)
201
258
262
264
Индекс
100
128
130
131
Източник: Базата данни по член 14, параграф 6.
(112)
Обемът на вноса от Русия се увеличи с над 20 % през разглеждания период. Пазарният му дял се увеличи с над 30 % от 2,3 % през 2010 г. до 3,1 % през РПП. През разглеждания период CIF цените са се увеличили от 201 до 264 EUR за тон. При сравнението на средните стойности на руските експортни CIF цени за Съюза със средните стойности на цените франко завода на производителите от Съюза през РПП става ясно, че руските цени са подбивали цените на Съюза. Средната стойност на цените за продажбите франко завода на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза през РПП е 303 EUR за тон. Както беше посочено в раздел 3 по-горе, почти всички производители износители, които продаваха разглеждания продукт през РПП, бяха поели ценови гаранции и техните експортни цени в ЕС бяха обусловени от тези ценови гаранции, които определят минимален праг на вносната цена. Следователно, тези експортни цени не може да се считат за надежден показател, за да се извърши надеждно и смислено изчисление на подбиването.
(113)
След разгласяването RFPA изказа мнението, че изчисленията на Комисията за подбиването на цените и на маржа на подбиването са неправилни, тъй като за тях се изискват многобройни преизчисления (за обикновени мита, разходи след вноса, разлики в продукта, опаковката и нивото на търговията). RFPA също така отбеляза, че в сравнение с предишно преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерки през 2002 г. се наблюдава промяна в методологията относно използването на преизчисленията. RFPA отбеляза също, че цените на продажбите за износ за Съюза от страна на един руски производител, който не се ползва от ценова гаранция, както и експортните цени на руски производител, освободен от антидъмпингови мита, следва да бъдат използвани за целите на изчисляването на подбиването.
(114)
В това отношение е достатъчно да се припомни, че Комисията не е извършвала никакви изчисления на подбиването и на маржа на подбиването поради причините, посочени в съображение 112. Поради това тези твърдения са неоснователни.
5.3. Обем, цени и пазарен дял на вноса от други трети държави
(115)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Посочените по-долу количествени и ценови тенденции също се основават на данни от Евростат.
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове), пазарен дял и цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Други трети държави
Обем в тонове
348 100
312 043
295 139
285 962
Индекс
100
90
85
82
Пазарен дял
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Индекс
100
96
91
93
Средни цени (CIF)
201
270
279
275
Индекс
100
134
139
137
Източник: Евростат.
(116)
АН е внасян главно от Украйна, Грузия и Сърбия. Срокът на антидъмпинговите мерки в сила върху вноса на АН от Украйна изтича през 2012 г. Общият обем на вноса с произход от трети държави, различни от Русия, е намалял; пазарният им дял като цяло остава стабилен през разглеждания период и над пазарния дял на руския внос. Това може да се обясни със спада в потреблението през същия период. Средните цени на вноса като цяло от други държави са се увеличили в съответствие със същата тенденция за руските цени и цените в Съюза.
5.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(117)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(118)
За целите на анализа на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на макроикономически показатели (производство, производствени мощности, оползотворяване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг) и микроикономически индикатори (средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, инвентаризация, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал). Първата група данни се основават на данни, предоставени от заявителя в първоначалното искане за преразглеждане и в последващите си изложения, и от статистически данни и се отнасят до всички известни производители от Съюза. Втората група данни се основават на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза и проверени по време на разследването.
5.4.1. Производство, производствени мощности и оползотворяване на мощностите
(119)
С настоящото преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките се потвърждават констатациите от предходните разследвания, че събирането на точни и надеждни данни относно мощностите и производството на разглеждания продукт, е сложен процес. Твърдият тор се получава в съответното съоръжение за гранулиране (кула за прилинг) след производството на стопилката/течния амониев нитрат чрез процес на химичен синтез. Стопилката/течността може да се използва за производство на твърдия продукт, но и на други продукти надолу по веригата, като например калциев амониев нитрат. Освен това твърдият продукт може да се използва като тор, но също така и за промишлени цели. Възможно е да се наблюдават статистически изкривявания поради наличието на многофункционални съоръжения, при които лесно може да се променя производството от един тор на друг. Наличието на нисък процент на оползотворяване на мощностите за разглеждания продукт следователно е по-малко значим показател за цялостното икономическо състояние на промишлеността на Съюза.
(120)
Като се имат предвид тези уговорки, може да се каже, че общото производство на Съюза, производствените мощности и оползотворяването на мощностите през разглеждания период са се променили, както следва:
Таблица 4
Производство, производствени мощности и оползотворяване на мощностите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Индекс
100
99
103
99
Производствени мощности (в тонове)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Индекс
100
101
102
102
Оползотворяване на мощностите
46 %
45 %
46 %
45 %
Индекс
100
98
100
98
Източник: Информация от заявителя, отговори от въпросниците за изготвяне на извадката и проверени отговори на въпросниците.
(121)
Производството на промишлеността на Съюза на разглеждания продукт остана сравнително стабилно между 2010 г. и РПП - около 7 милиона тона.
(122)
Производствените мощности също като цяло останаха стабилни през периода. За производствените мощности, отчетени от промишлеността на Съюза, се взема предвид общата производствена мощност за АН, не само за разглеждания продукт, а и за други продукти. Всъщност действителната производствена мощност за АН е значително по-висока, когато другите продукти са взети под внимание. Например въз основата на потвърдените данни от включените в извадката производители от Съюза оползотворяването на мощностите през разглеждания период беше около 20 процентни пункта по-високо (от 72 % през 2010 г. до 68 % през РПП).
5.4.2. Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(123)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти и пазарният дял се измениха през разглеждания период, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Индекс
100
93
93
88
Пазарен дял
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Индекс
100
100
100
99
Източник: Информация от заявителя, отговори от въпросниците за изготвяне на извадката и проверени отговори на въпросниците.
(124)
Обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти намаля с 12 % по време на РПП в сравнение с обемите, продадени през 2010 г. Тази тенденция е в съответствие с общата тенденция към спад на потреблението на пазара на Съюза поради причините, обяснени в съображение 106.
(125)
Тъй като през разглеждания период спад са отбелязали както продажбите, така и потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен като цяло и поради това промишлеността на Съюза не е отбелязала никакъв растеж.
5.4.3. Заетост и производителност
(126)
Въз основа на проверени данни от четиримата включени в извадката производители от Съюза заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 253
1 110
1 128
1 105
Индекс
100
89
90
88
Производителност (единица/служител)
2 390
2 616
2 648
2 579
Индекс
100
109
110
107
Източник: Проверени отговори на въпросника.
(127)
През разглеждания период броят на заетите лица в четирите дружества, включени в извадката, е намалял (с 12 % в сравнение с 2010 г. и РПП). Тъй като това намаление е по-голямо от намалението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, включени в извадката, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 7 % между 2010 г. и РПП.
5.4.4. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както беше посочено в съображение 52, Комисията не е установила какъв е размерът понастоящем на дъмпинговия марж, тъй като цените на руския внос са основани на ценова гаранция, определяща минимален праг, и следователно са ненадеждни за извършването на съдържателна оценка на това дали има вероятност дъмпингът да продължи, или да възникне отново, ако се допусне да изтече срокът на антидъмпинговите мерки.
(129)
Както е видно от сегашните маржове на печалба (таблица 10) и големия пазарен дял (таблица 5), промишлеността на Съюза се е възстановила от минали дъмпингови практики.
5.4.5. Продажни цени и фактори, които влияят върху цените на вътрешния пазар
(130)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се промениха по следния начин:
Таблица 7
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена франко завода в Съюза (EUR/тон)
204
291
305
303
Индекс
100
143
149
149
Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
180-195 (23)
200
216
225
Индекс
100
108
113
Източник: Проверените данни на включените в извадката дружества.
(131)
Средните нетни продажни цени на включените в извадката производители от Съюза са се увеличили значително между 2010 и 2012 г., но през РПП слабо са се понижили.
(132)
Средните производствени разходи също са се увеличили, най-вече поради увеличаването на разходите за газ, който е основната суровина.
5.4.6. Разходи за труд
(133)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Индекс
100
118
128
131
Източник: Проверените данни на включените в извадката дружества.
(134)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. Най-значителното увеличение беше между 2010 и 2011 г., а между 2012 г. и РПП то представляваше 3 процентни пункта.
5.4.7. Наличности
(135)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Наличности
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
108 300
151 562
195 351
97 092
Индекс
100
140
180
90
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Индекс
100
142
176
90
Източник: Проверените данни на включените в извадката дружества.
(136)
Складовите наличности в края на периода първоначално нараснаха значително през 2011 г. и 2012 г. в сравнение с 2010 г., а след това намаляха с 10 % по време на РПП в сравнение с 2010 г. В сравнение с производството складовите наличности в края на периода са отбелязали същата тенденция от 2010 г. до РПП.
5.4.8. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(137)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, са се променили, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Индекс
100
178
150
123
Паричен поток (в евро)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Индекс
100
195
191
182
Инвестиции (в евро)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Индекс
100
88
78
96
Възвръщаемост на инвестициите
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Индекс
100
217
190
159
Източник: Проверените данни на включените в извадката дружества.
(138)
Комисията определи рентабилността на производителите от Съюза, включени в извадката, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(139)
По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза се промени от 11,7 % през 2010 г. до 14,4 % през РПП. В това отношение заявителят посочи, че при целевата печалба за целите на анализа следва да се вземе предвид необходимостта такава силно капиталово наситена промишленост да постигне задоволителна възвръщаемост на вложения капитал (ROCE), както очакват инвеститорите. Това твърдение не може да бъде прието, тъй като целевата печалба за целите на анализа трябва да бъде ограничена до печалбата, която промишлеността на Съюза може да очаква да реализира при нормални условия на конкуренция при липса на дъмпингов внос.
(140)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Паричните потоци са се увеличили с 82 % между 2010 г. и РПП, въпреки че през РПП те са били малко по-ниски, отколкото през 2011 и 2012 г. (по-ниски със съответно 13 и 5 процентни пункта).
(141)
При инвестициите се наблюдава тенденция за намаляване. Спадът е по-съществен през 2011 и 2012 г., но е възлизал само на минус 4 % по време на РПП в сравнение с 2010 година. Инвестициите са били свързани главно с това да гарантират съответствие с все повече строги изисквания по отношение на околната среда.
(142)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Като цяло през целия разглеждан период тя е следвала тенденцията на доходността.
(143)
Разследването не установи производителите на Съюза, участващи в извадката, да са се сблъскали с някакви трудности при привличането на капитали.
5.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(144)
В Регламент (ЕО) № 661/2008 на Съвета се прави заключението, че икономическото състояние на промишлеността на Съюза не нанася вреда и че съществуването на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия е основната причина за това благоприятно състояние.
(145)
Констатациите от настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие потвърждават заключенията, направени по време на предходното разследване. Между 2010 г. и РПП всички икономически показатели са били еднакво положителни. Потреблението на Съюза е намаляло, а вносът от Русия се е увеличил, но промишлеността на Съюза е успяла да запази значителен пазарен дял и да увеличи рентабилността си, въпреки че печалбите през 2012 г. и РПП са били по-ниски, отколкото през 2011 г., което свидетелства за низходяща тенденция. Производствените разходи се увеличиха главно поради увеличението на цените на газа (основната суровина за производството на разглеждания продукт), но продажните цени също са се увеличили, като така позволиха на промишлеността на Съюза да постигне добро равнище на рентабилност.
(146)
Както е обяснено в съображение 119 и следващите, не може да се разчита на данните за оползотворяването на мощностите, за да се правят окончателни заключения по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, и като обобщение може да се заключи, че промишлеността на Съюза като цяло е в добро състояние, няма нанесени вреди от руския износ на АН поради наличието на антидъмпингови мерки.
(147)
След разгласяването RFPA и представителите на руските власти заявиха, че благоприятното състояние на промишлеността на Съюза, включително износа за трети държави, е в подкрепа на констатацията, че няма повторно възникване на съществена вреда. Комисията обаче счита, че настоящото благоприятно икономическо състояние на промишлеността на Съюза, включително обема на експортните продажби за трети държави, не изключва автоматично, че положението може да се промени в бъдеще, ако се допусне срокът на действащите мерки да изтече.
6. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
(148)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на руския износ за пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(149)
Анализът бе съсредоточен върху тенденциите в потреблението на пазара на Съюза, неоползотворените мощности, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на руските производители.
6.1. Потребление в Съюза
(150)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 11 % в сравнение с предходните години. Това намаление на потреблението на разглеждания продукт се дължи на използването на други торове, по-ефективно използване на АН от селскостопанските производители и опасения, свързани с безопасността и сигурността. Поради това промишлеността на Съюза се конкурира с руските продукти в условията на свиващ се пазар. Това от своя страна това е вероятно да окаже натиск за намаляване на цените.
(151)
След разгласяването и както е посочено в съображение 109 RFPA изрази несъгласие с констатацията, че потреблението на разглеждания продукт в ЕС ще се понижи в бъдеще. И все пак в доклада, цитиран от RFPA, се предполага наличие на незначително възстановяване на търсенето на азотни торове, а не непременно увеличаване на потреблението на разглеждания продукт. Все по-строгите екологични изисквания и изисквания за безопасност, които се прилагат за съхранението и употребата на амониев нитрат, заедно със степента на зрялост, достигната от някои пазари, и все по-ефективните техники за прилагане на торовете показват, че дори в случай на увеличение на потреблението на торове, и по-специално на азотни торове, потреблението на разглеждания продукт няма да се увеличи в обозримо бъдеще. Поради това искането се отхвърля.
6.2. Неоползотворени мощности, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и поведение на ценообразуване
(152)
По време на РПП Комисията установи наличие на руски неоползотворени мощности, възлизащи на над 16,9 % от цялото потребление в Съюза на разглеждания продукт (вж. съображения 73 до 74). Тези мощности са се увеличили още след РПП и сега се оценяват на около 24,3 % от потреблението на Съюза.
(153)
При липсата на мерки тези неоползотворени мощности по всяка вероятност биха могли да се използват за производство на значителни допълнителни количества на АН за износ за Съюза. Руските производители вече изнасят половината от производството си за трети държави. Вътрешното потребление в Русия се очаква да нараства в бъдеще само с 3 % годишно. Руските експортни цени към пазарите на трети държави са значително по-ниски от настоящите цени в Съюза. Ако цените на пазара на Съюза останат на равнище значително над цените на тези пазари на трети държави след изтичането на срока на действие на мерките, руските производители ще имат голям стимул не само да използват неоползотворените си мощности за пазара на Съюза, но също така да пренасочат част от сегашния си износ за трети държави към пазара на Съюза.
(154)
Освен това има и допълнителни ограничения за руския износ за трети държави. Някои от потенциално най-големите пазари за износ на АН (Китай, САЩ и Австралия) са недостъпни за руския износ (вж. съображение 85). Евентуалното определяне на нулеви мита за двама руски производители в САЩ за една година (вж. съображение 86) е малко вероятно да доведе до пренасочване на значително количество на износа към САЩ, тъй като цените на газа на вътрешния пазар в САЩ са паднали и се очаква да останат ниски поради все по-разпространеното търсене на залежи на шистов газ и съществуващите ограничения за износа на шистов газ, което запазва ниска цената на газа на вътрешния пазар в САЩ (вж. също така съображение 86). Пазарът на Китай продължава да е затворен за вноса на АН. Потреблението на АН на сегашните пазари за износа на Русия (най-вече Латинска Америка и особено Бразилия) се очаква да се разрасне, но настоящите неоползотворени мощности на Русия са повече от два пъти по-големи от предвиденото увеличение в потреблението на тези пазари и е малко вероятно очакваното допълнително потребление да бъде покрито (само) от руските производители. Редица традиционни за руския износ пазари, като например Египет, Турция, Перу и Бразилия, също изграждат собствен капацитет за производство на АН или други азотни торове (вж. съображение 87).
(155)
Във всеки случай пазарът на Съюза е по-привлекателен от Латинска Америка поради географската близост и наличието на добре установени канали за дистрибуция. Значително по-ниските разходи за навло на практика предоставят по-висока печалба за руските износители, които, предвид свободата на избор, ще предпочитат продажбите за Съюза, при условие че цените в Съюза останат по-високи, отколкото в трети държави.
(156)
Комисията установи каква е била цената, която не причинява вреда, по време на РПП за промишлеността на Съюза чрез добавяне към производствените разходи (установени въз основа на проверените данни за включените в извадката производители от Съюза, посочени в таблица 7) плюс производствени разходи, разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и целевата печалба.
(157)
Въз основа на проверените данни от четиримата включени в извадката производители от Съюза ПОАР е между 5 и 8 % от производствените разходи, а целевата печалба за този вид промишленост е 8 %, както е установено в предишното разследване (24).
(158)
Предвид тези стойности цената, която не причинява вреда, на промишлеността на Съюза по време на РПП варира между 257 EUR за тон и 264 EUR за тон.
(159)
Комисията отбелязва, че един от двамата руски производители износители с ценова гаранция по време на РПП е продавал разглеждания продукт на цена над минималната вносна цена в рамките на гаранцията. От друга страна, вторият производител износител - който е бил с ценова гаранция само за ограничен период от време по време на РПП - е извършвал продажби под минималната вносна цена. При тези обстоятелства не е ясно как те ще определят цените си, ако срокът на ценовите гаранции изтече заедно с този на антидъмпинговите мита. Следва да се отбележи също така, че съответните количества за тези двама производители износители не са били значителни през РПП. Освен това трябва да се има предвид, че има вероятност другите руски производители да навлязат отново в пазара на ЕС при отсъствието на мерки, които ще увеличат конкурентния натиск върху цените на пазара, включително за двамата производители износители, за които е имало ценови гаранции през ПРП.
(160)
Един от определящите елементи за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата е при какви цени този допълнителен износ от дружествата, които са без ценова гаранция, е вероятно да се осъществи. По време на РПП руските експортни цени за трети държави са били средно 201 EUR за тон или 34 % по-ниски от сегашната средна цена, на която производителите от Съюза продават в Съюза. Тези руски експортни цени са (както е посочено в съображение 58) устойчиви. Малко вероятно е руският износ от дружествата без ценова гаранция при липсата на антидъмпингови мерки да навлязат на пазара на Съюза на средно ценово равнище, което е по-ниско от това на цените на вноса от трети държави, а също и по-ниско от това на вноса от Русия в рамките на гаранцията, които са в горния край на целева цена, която не причинява вреда, на промишлеността на Съюза. В противен случай те не биха могли да спечелят допълнителен пазарен дял. Тъй като сегашните цени на руския внос, който понастоящем е с ценова гаранция за един от производителите износители, съвпадат с горния край на целева цена, която не причинява вреда, Комисията, въз основа на информацията, с която понастоящем разполага, счита, че има вероятност този допълнителен внос да бъде осъществен на вредоносно равнище. Въпреки сегашното ниво на печалбата на промишлеността на Съюза, такива вероятни цени биха изложили на риск способността на промишлеността на Съюза да постига нормална печалба, която тя може да очаква да постигне при липсата на дъмпингов внос.
(161)
След разгласяването RPFA заяви, че сравнението между руските експортни цени за трети държави и цените в Съюза е безпредметно, тъй като сравнение следва да се прави между продажбите на еднакви пазари, както и със съответните преизчисления за митата, нивото на търговия и др.
(162)
Това твърдение не може да бъде прието. Комисията не твърди, че ако се допусне срокът на мерките да изтече, руският износ ще подбие цените в Съюза с 34 %. Комисията счита, че е вероятно цените, при които руският износ ще влезе в Съюза при отсъствието на мерки, да бъдат по-ниски от производствените разходи на Съюза плюс разумен марж на печалба, а следователно - вредоносни. Тези цени ще продължат да са по-привлекателни за руските износители отколкото сегашните продажни цени за трети пазари. Поради това е вероятно да се наблюдава отклоняване на търговските потоци.
(163)
Разследването показа също така, че сегашната цена на производството, а следователно сегашната непричиняващата вреда цена, е малко вероятно да намалее в краткосрочен план, като с оглед на тенденцията на увеличение на производствените разходи през разглеждания период (вж. таблица 7). Разследването на практика не установи признаци, че тази тенденция е вероятно да се промени.
(164)
След разгласяването RFPA изтъкна, че в деня преди разгласяването са предоставили информация за намаляване на разходите за газ в Съюза. И по-конкретно RFPA цитира информацията, предоставена от публикация за водещ пазар на торове, в която се цитират цените в търговските газоразпределителни възли в ЕС по цени на нидерландския пазар на газ Title Transfer Facility (TTF), а не непредставителните цени Вайдхаус (Waidhaus). RFPA цитира също цените на американския пазар на газ и отчета за първото тримесечие на 2014 г. на Yara International за инвеститорите му, където се споменава, че дружеството има значително по-ниски цени на газа.
(165)
Комисията обръща внимание, че в икономическото проучване, подадено от някои селскостопански асоциации (вж. раздел 7 за интереса на Съюза) се казва следното: „цените на природния газ в Съюза са по-високи отколкото в много други региони и се очаква да се повишат в близко бъдеще“. Що се отнася до намаляването на разходите за газ, обявени от Yara International, то това е друго, защото групата Yara е мултинационална група с достъп до няколко източника на евтин газ извън Съюза. Други производители на разглеждания продукт, и по-специално тези, които се намират в източните региони на Съюза, разчитат на руския газ. Поради това Комисията все още счита, че няма убедителни доказателства, че цените на природния газ за производителите от Съюза значително ще намалеят в близко бъдеще.
6.3. Въздействие на прогнозния обем на вноса и въздействие на цените, в случай че мерките бъдат отменени
(166)
Тъй като АН от Русия ще се изнася за пазара на Съюза в значителни обеми и на вредоносни цени, производителите от Съюза ще бъдат принудени да намалят собствените си цени, за да запазят обема на продажбите си и пазарните си дялове. Факт е, че АН е стока, при която конкуренцията между различните производители се базира предимно на цената.
(167)
След разгласяването RFPA заяви, че имало технически пречки пред търговията за влизане на руски АН в Съюза, които следва да се вземат предвид, а именно забраната за продажби (в Германия) или строгите разпоредби за съхранението на АН в някои други държави членки. Доколкото се прилагат тези ограничения както за износителите от трети държави, така и за производители от Съюза по недискриминационен начин, Комисията счита, че това твърдение следва да бъде отхвърлено.
6.4. Заключения
(168)
Предвид констатациите от разследването, неоползотворените мощности, свързани с неголемия ръст в потреблението в Русия, ограничената възможност за увеличаване на износа за трети държави и привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките вероятно ще доведе до повторно възникване на дъмпингов внос от Русия.
(169)
Разследването също така показа, че промишлеността на Съюза понастоящем е в състояние, което не причинява вреда. Няма данни обаче, че това благоприятно състояние ще остане устойчиво, ако се допусне срокът на мерките да изтече. Напротив, според пазарния анализ, предоставен от заявителя, пазарът на АН е достигнал своя ценови пик и върховата стойност на бизнес цикъла. Бизнес цикълът, както и цените, сега се очаква да спадат. И по-конкретно, след като са се повишавали постоянно всяка година от 2009 г. насам, цените започват да намаляват. Следователно ценовото равнище на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през разглеждания период, няма да бъде постигнато в обозримото бъдеще. В същото време, разходите за производството остават стабилни или ще се увеличат още малко, като така ще се намали значително маржът на печалбата на промишлеността на Съюза. При тези условия и като се има предвид свиването на потреблението в Съюза, рязкото увеличение на вноса в значителни количества и с подбиване на цените ще окаже силен натиск върху продажните цени на промишлеността и ще доведе до загуба на значителен пазарен дял. Това по всяка вероятност неизбежно ще доведе до появата на съществена вреда.
(170)
След разгласяването RFPA разкритикува използването от страна на Комисията на пазарния анализ, предоставен от заявителя, и отбелязва, че очакваните равнища на цените в периода 2017-2018 г. ще бъдат подобни на цените през 2010 г. и по-високи от цените в годините преди това. RFPA отбеляза също, че през 2010 г. средната рентабилност на промишлеността на Съюза е над целевите печалби (12,8 %) и че в отчета на Yara International за първото тримесечие на 2014 г. са представени оптимистични прогнози.
(171)
Прогнозното естество на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие затруднява да се направят точни заключения относно предвижданията за равнището на цените през 2017 г. и след това. В независим анализ на пазара обаче се казва, че ценовите равнища на разглеждания продукт се очаква да намалеят през следващите две години. Това, заедно с очакваното увеличение на производствените разходи, по всяка вероятност ще доведе до намаление на печалбата, постигната понастоящем от промишлеността на Съюза. Тези заводи за това какво предстои остават в сила независимо от факта, че по време на РПП и на разглеждания период равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза, е по-високо от целевата печалба от 8 %, установена при предишното разследване. В това отношение фактът, че преразглеждането с оглед на изтичането на срока на действие на мерките, извършвано за прекратяване на антидъмпинговите мерки върху вноса на урея от Русия, не установи никаква вероятност за повторно възникване на вредата, не е от значение, тъй като всеки случай следва да бъде оценен въз основа на собствените си качества и характеристики. Освен това презентацията на Yara International за първото тримесечие на 2014 г. за нейните инвеститори не обръща специално внимание на разглеждания продукт и не следва да се възприема като заместител на очакванията на промишлеността на Съюза за разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(172)
Представителите на руските органи и RFPA заявиха, че Комисията не е предоставила категорични доказателства в подкрепа на заключението, че ако се допусне срокът на действащите мерки да изтече, ще има повторно възникване на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, което ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза.
(173)
RFPA също така твърди, че Комисията не е установила наличието на причинно-следствена връзка между прекратяването на действието на мерките и вероятността от повторно възникване на вредата. Напротив, външни елементи, посочени в документа за разгласяването (намаляващо потребление, намаляването на цените, нарастващите производствени разходи, ниското равнище на оползотворяване на мощностите) изглежда са причина за вероятното повторно възникване на вредата.
(174)
Комисията не приема тази оценка. Вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на мерките да изтече, е обоснована главно от вероятното повторно възникване на дъмпингов износ от Русия в значителни обеми и на ценово равнище, които, макар все още рентабилно за руските износители, ще бъде по-ниско от цените на Съюза. Чрез посочване на някои външни фактори в цялостната си оценка Комисията само набеляза други фактори, които може да имат въздействие върху пазара на Съюза през следващите години, а следователно и върху състоянието на промишлеността на Съюза, но то не омаловажава заключението, че вредоносният дъмпинг има вероятност да се повтори, ако се допусне срокът на мерките да изтече.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(175)
Съгласно член 21 на основния регламент Комисията провери дали запазването на действащите антидъмпингови мерки спрямо Русия ще е в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(176)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(177)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 1995 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(178)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга и вероятност от повторно възникване на вредата, не са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
7.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(179)
Съществуващите мерки са допринесли за значително намаляване на дъмпинговия внос от Русия и предлагат облекчени условия за промишлеността на Съюза. Беше установено, че промишлеността на Съюза е в добро икономическо състояние, доказано основно чрез постоянните печалби. Важно е да се отбележи обаче, че някои производители от Съюза вече имат печалби значително по-ниски от средната печалба, реализирана от промишлеността на Съюза и дори по-ниски от целевата печалба от 8 %.
(180)
Ако се допусне срокът на мерките да изтече, промишлеността на Съюза по всяка вероятност ще бъде изправена пред все по-голяма нелоялна конкуренция от страна на руските производители. Прекратяване на мерките несъмнено би довело до бързо влошаване на тяхното икономическо положение. Прекратяването на мерките следователно не е в интерес на промишлеността на Съюза.
7.2. Интерес на вносителите
(181)
При предишното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. E.F.I.A. заяви своя интерес като заинтересована страна и поиска мерките да бъдат оставени да изтекат поради редица причини, както следва:
-
мерките са били в сила в продължение на почти 20 години и са постигнали желания ефект за защитата на производителите от Съюза,
-
поради увеличеното вътрешно потребление в Русия, не съществува риск руските продукти да бъдат пренасочен към Съюза,
-
в интерес на ползвателите е да имат достъп до различни източници на доставка, за да имат по-голям избор.
(182)
Тези твърдения следва да бъдат отхвърлени. Вярно е, че в момента промишлеността на Съюза не понася съществена вреда. В преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие обаче въпросът, на който трябва да се отговори, е какво би могло да се случи в бъдеще, ако се допусне срокът на мерките да изтече. В тази връзка сегашните резултати от работата на промишлеността на Съюза могат да се използват само като решаващ показател за това какво би могло да се случи в бъдеще до степен, която позволява да се оцени каква е невредоносната цена.
(183)
Вносителите и търговците в Съюза имат достъп до редица източници в Съюза и извън него, в това число Русия. Русия е единствената страна, спрямо която са в сила мерки.
7.3. Интерес на ползвателите
(184)
Няколко асоциации на ползватели заявиха своя интерес. Някои от тях обаче поискаха само да бъдат признати като заинтересовани страни и не взеха конкретна позиция по отношение на интереса на Съюза. Две национални асоциации изразиха мнението, че след като са били в сила в продължение на толкова години, вече не е в техен интерес да се поддържат съществуващите мерки.
(185)
Посочените причини бяха:
-
голямото въздействие на торовете върху производствените разходи на селските стопани (от 7 до 42 % от променливите им разходи в зависимост от вид на културата),
-
възможността за закупуване на торове на цена, която е около 15 до 20 EUR по-ниска от цената, искана от производителите от Съюза,
-
възможността за достъп до малко по-различен продукт (смята се, че руските гранулите са малко по-дребни от гранулите на Съюза, като това ги прави по-подходящи за използване при някои процедури), и
-
възможността за достъп до няколко доставчици, като по този начин се увеличава конкуренцията и се избягват олигополни позиции и фиксиране на цените.
(186)
Тези твърдения не могат да бъдат приети поради същите причини, посочени в съображения 182 и 183. Комисията не е информирана за неконкурентно поведение сред производителите от Съюза, които се конкурират свободно на пазара на Съюза.
(187)
Селскостопанските производители не отговориха на въпросника за ползватели. Следователно точното въздействие на торовете като цяло и на АН в частност върху производствените разходи на селскостопанските производители не можеше да се провери. Поради това твърдението за силното благоприятно въздействие на по-ниските цени на АН върху производствените разходи на селскостопанските производители не може да бъде потвърдено. Въз основа на информацията, с която разполага Комисията обаче, АН представлява едва около 21 % от общото потребление на Съюза на всички азотни торове (амониев нитрат, калциев амониев нитрат, урея, разтвор на урея и АН, NPK/NP/NK и др.) (25). Като се има предвид, че има и други торове (с по-високо съдържание на калий и фосфат), делът на АН във всички торове, използвани от селскостопанските производители от Съюза, се очаква да бъде дори по-малко от 21 %. Ето защо може да се приеме, че въздействието на действащите в момента мерки за селскостопанските производители от Съюза като цяло не е значително.
(188)
Освен това дори и в съвсем краткосрочен план достъпът до по-евтини торове да изглежда, че е в интерес на селскостопанските производители, в краткосрочен/средносрочен план съществува вероятност от повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза, с риск някои от най-уязвимите производители от Съюза, установени в някои региони в Съюза, да се наложи да преустановят дейността си. Следователно в бъдеще ще има още по-ограничен избор на доставчици за ползвателите/селскостопанските производители, които може да станат зависими от руския износ, което при това положение вероятно ще доведе до увеличаване на цените.
(189)
Едно сдружение на ползватели представи проучване, извършено от независим икономически консултант, съгласно което прекратяването на действащите мерки би довело до намаляване на цените на торове в Съюза в полза на ползвателите, малко увеличение на обема на вноса и неголямо отрицателно въздействие за производителите от Съюза, които обаче ще бъдат компенсирани от значителните маржове на печалба, от които те се ползват понастоящем. Следва да се отбележи обаче, че някои от предположенията, на които се основава оценката в икономическото проучване, не съответстват на констатациите от разследването. Разследването установи, че експортната цена на АН от Русия за трети държави е по-ниска от цената, предвидена в това икономическо проучване. Аналогично на това установените стойности на мощностите на Русия и на евентуалното вътрешно потребление се различават от тези, използвани за симулацията на въздействието от премахването на мерките. Следователно не може да се разчита, че оценката, направена в проучването, ще доведе до решаващи заключения.
(190)
След разгласяването редица сдружения на селскостопанските производители поискаха изслушване в Комисията и подадоха леко изменен вариант на проучването, посочено в предходното съображение, при което се вземат под внимание данните, предоставени от Комисията в документа за разгласяването.
(191)
Измененото проучване изглежда потвърждава предположението на Комисията, че руската експортна цена ще намалее до стойности близки до руските вътрешни цени, които са 221 EUR за тон. Това ще принуди производителите на Съюза да намалят цените си, за да не загубят пазарни дялове.
(192)
Представителите на селскостопанските производители обясниха трудното положение, в което се намират и в което се конкурират с производители на селскостопански продукти от трети държави без антидъмпингово мито в тяхна защита, за разлика от производителите на разглеждания продукт в Съюза. Те очакват, че ако се допусне срокът на мерките да изтече, цената на разглеждания продукт ще намалее и отрицателните последици за производителите от Съюза ще бъдат компенсирани от ползите за селскостопанските производители, категория ползватели, които осигуряват работа на милиони хора в Съюза. Представителите на селскостопанските производители посочват също така, че ако цената на разглеждания продукт намалее, те ще купуват разглеждания продукт, а не други, по-евтини, но по-неекологични торове, като например урея или разтвори на урея и амониев нитрат. Това ще бъде от полза за околната среда. Те посочват, че ако мерките бъдат запазени, те следва да бъдат прекратени (подобно на това, което се случи в друго разследване на вноса на силикоманган с произход от Китай, Казахстан и Украйна (26)).
(193)
Комисията разгледа внимателно доводите, изтъкнати от сдруженията на селскостопанските производители. Безспорно е, че селскостопанските производители от Съюза имат достъп до разглеждания продукт, произведен от производители от Съюза и от производители от трети държави, различни от руските производители износители. Но преди всичко, както бе потвърдено по време на изслушването, проведено на 19 юни 2014 г., и обратно на предположението, направено в икономическото проучване, няма гаранция, че първоначално потенциално спадане на цените на разглеждания продукт (когато действащите мерки са отпаднали) ще бъде усетено от крайните потребители. Много често, когато селскостопанските производители купуват разглеждания продукт, те го купуват от дистрибутори и дори не знаят какъв е неговият произход, стига той да отговаря на изискването им (по отношение на размера на перлите или гранулите, и др.). Следователно, ако се допусне срокът на мерките да изтече, има голяма вероятност за повторно възникване на вредата за производителите от Съюза на разглеждания продукт, но няма гаранция, че за ползвателите ще има някаква полза.
(194)
Антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт са били в сила в продължение на много години, без прекомерни разходи на селскостопанските производители, което би могло да застраши съществуването им. При анализа на интереса на Съюза се прави оценка на пропорционалността на запазването на мерките, като се вземат предвид различните и понякога противоречиви интереси. Запазването на мерките е в интерес на производителите от Съюза, тъй като ако бъдат отменени, това за много от тях ще означава края на дейността им. Така от гледна точка на пропорционалността, тъй като Комисията не разполага с доказателства, че селскостопанските производители имат несъразмерни разходи вследствие на мерките, в интерес на Съюза е те да бъдат запазени. Във всеки случай селскостопанските производители признаха, че те биха предпочели да имат повече източници за доставки и че изчезването на промишлеността на Съюза няма да бъде в техен интерес.
(195)
И не на последно място, както бе посочено в съображение 193, няма доказателства, че премахването на мерките ще доведе до намаляване на цените на АН, които ще се прехвърли и на ползвателите, като ги накара да преминат от АН към други по-неекологични торове. Следователно твърдението за положителен ефект върху околната среда не е подкрепено с доказателства. При всички положения всяко евентуално положително въздействие върху околната среда не би било от такъв мащаб, че да бъде противопоставено на цялостния интерес на Съюза да запази мерките. Що се отнася до предложението за преустановяване на мерките, това не е възможно, тъй като правните изисквания, залегнали в член 14, параграф 4 от основния регламент, в този случай няма да са изпълнени.
(196)
Предвид изложеното по-горе Комисията стига до заключението, че прекратяването на мерките не би било в интерес на ползвателите, нито че дори допълнителните предимства, от които се ползват ползвателите, няма да надхвърлят допълнителните разходи, които ще трябва да понесе промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно интереса на Съюза
(197)
С оглед на съображения 179 - 195 се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(198)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след настоящото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(199)
След разгласяването един руски производител, който не е бил включен в извадката, изиска от Комисията да започне преговори за ценова гаранция и предложи минимална цена и количествен таван. Не съществува обаче правно основание в основния регламент за приемане на предложението за гаранцията в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока, тъй като формата на мерките не може да бъде променян. Въпросният руския производител може да подаде заявление за междинно преразглеждане на основание член 11, параграф 3 от основния регламент, ако прецени, че условията за такова преразглеждане са изпълнени.
(200)
След разгласяването групата Acron поиска Комисията да приключи процедурата в частта, която те са засегнати, тъй като Acron е в различна ситуация в сравнение с другите руски производители. Резултатите от това преразглеждане обаче сочат, че Acron се намира в същото положение като други руски производители. Освен това член 11, параграф 2 от основния регламент не дава правно основание за разграничение между различните производители износители.
(201)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинг и на вреда от него, следва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на амониев нитрат с произход от Русия, наложени с Регламент (ЕО) № 661/2008, изменен с Регламент (ЕО) № 989/2009 на Съвета, следва да се запазят за срок от още пет години,
(202)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпинговото мито върху вноса на твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, понастоящем класирани в кодове по КН 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 20 и с произход от Русия.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито е фиксирана сума, посочена в букви а), б) и в):
а)
За стоки, произведени от Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot“, Novomoskovsk, Русия, или от Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot“, Nevinnomyssk, Русия, и продавани или директно на първия независим клиент в ЕС, или продавани от EuroChem Trading GmbH, Zug, Швейцария, или чрез Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroChem“, Москва, Русия, или EuroChem Trading GmbH, Zug, Швейцария, до първия независим клиент в ЕС (допълнителен код по ТАРИК A522):
Описание на продуктите
Код по КН
Код по ТАРИК
Фиксиран размер на митото (в евро за тон)
Амониев нитрат, различен от такъв във воден разтвор
3102 30 90
-
32,82
Смеси от амониев нитрат и калциев карбонат или други неорганични материали без подхранващи свойства, с тегловно съдържание на азот, превишаващо 28 %
3102 40 90
-
32,82
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %
3102 29 00
10
32,82
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %
3102 60 00
10
32,82
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %
3102 90 00
10
32,82
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, несъдържащи фосфор и калий
3105 10 00
10
32,82
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 10 00
20
31,84
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или калий, изчислено като K2O, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 10 00
30
30,85
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или калий, изчислено като K2O, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 10 00
40
29,87
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или калий, изчислено като K2O, 9 % или повече, но непревишаващо 12 %
3105 10 00
50
28,88
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 20 10
30
31,84
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 20 10
40
30,85
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 20 10
50
29,87
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 9 % или повече, но непревишаващо 12 %
3105 20 10
60
28,88
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, по-малко от 3 %
3105 51 00
10
31,84
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 51 00
20
30,85
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 51 00
30
29,87
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 9 % или повече, но непревишаващо 10,40 %
3105 51 00
40
29,41
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, по-малко от 3 %
3105 59 00
10
31,84
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 59 00
20
30,85
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 59 00
30
29,87
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 9 % или повече, но непревишаващо 10,40 %
3105 59 00
40
29,41
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 90 20
30
31,84
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 90 20
40
30,85
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 90 20
50
29,87
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, 9 % или повече, но по-малко от 12 %
3105 90 20
60
28,88
б)
За стоки, произведени от JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (допълнителен код по ТАРИК А959)
Описание на продуктите
Код по КН
Код по ТАРИК
Фиксиран размер на митото (в евро за тон)
Амониев нитрат, различен от такъв във воден разтвор
3102 30 90
-
47,07
Смеси от амониев нитрат и калциев карбонат или други неорганични материали без подхранващи свойства, с тегловно съдържание на азот, превишаващо 28 %
3102 40 90
-
47,07
По отношение на стоките по параграф 1, произведени от JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat и неупоменати в таблицата по-горе, не се прилага антидъмпингово мито.
в)
За всички други дружества (допълнителен код по ТАРИК А999):
Описание на продуктите
Код по КН
Код по ТАРИК
Фиксиран размер на митото (в евро за тон)
Амониев нитрат, различен от такъв във воден разтвор
3102 30 90
-
47,07
Смеси от амониев нитрат и калциев карбонат или други неорганични материали без подхранващи свойства, с тегловно съдържание на азот, превишаващо 28 %
3102 40 90
-
47,07
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %
3102 29 00
10
47,07
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %
3102 60 00
10
47,07
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %
3102 90 00
10
47,07
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, несъдържащи фосфор и калий
3105 10 00
10
47,07
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5 и/или калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 10 00
20
45,66
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5 и/или калий, изчислено като K2O 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 10 00
30
44,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5 и/или калий, изчислено като K2O 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 10 00
40
42,83
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5 и/или калий, изчислено като K2O 9 % или повече, но непревишаващо 12 %
3105 10 00
50
41,42
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5 и калий, изчислено като K2O по-малко от 3 %
3105 20 10
30
45,66
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 20 10
40
44,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 20 10
50
42,83
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 9 % или повече, но непревишаващо 12 %
3105 20 10
60
41,42
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, по-малко от 3 %
3105 51 00
10
45,66
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 51 00
20
44,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 51 00
30
42,83
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 9 % или повече, но непревишаващо 10,40 %
3105 51 00
40
42,17
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, по-малко от 3 %
3105 59 00
10
45,66
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 59 00
20
44,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 59 00
30
42,83
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, 9 % или повече, но непревишаващо 10,40 %
3105 59 00
40
42,17
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 90 20
30
45,66
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 90 20
40
44,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 90 20
50
42,83
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, 9 % или повече, но по-малко от 12 %
3105 90 20
60
41,42
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и следователно действително платената или платима цена е пропорционално разпределена за определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (27), размерът на антидъмпинговото мито, посочено в параграф 2, се намалява с процент, който отговаря на дела на действително платената или платима цена.
4. Без да се засяга параграф 1 окончателното антидъмпингово мито не се прилага спрямо вноса на стоки, пуснати в свободно обращение по член 2.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Вносът на стоки, декларирани за свободно обращение, които са фактурирани от дружествата, от които са приети гаранции от Комисията и чиито наименования са изброени в Решение 2008/577/ЕО с измененията му, се освобождават от антидъмпинговото мито, наложено съгласно член 1, при условие че:
-
са произведени, транспортирани и фактурирани пряко от упоменатите дружества на първия независим клиент в Съюза, и
-
този внос се придружава от фактура за гаранция, представляваща търговска фактура, която съдържа поне информацията и декларацията, посочени в приложението към настоящия регламент, и
-
декларираните и представените на митницата стоки съответстват точно на описанието във фактурата във връзка с гаранцията.
2. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
-
всеки път, когато се установи, че по отношение на вноса, описан в параграф 1, не са изпълнени едно или повече от условията в същия параграф, или
-
когато Комисията оттегли своето приемане на гаранцията съгласно член 8, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с регламент или решение, което се отнася за конкретни сделки, и обяви за невалидни съответните свързани с гаранцията фактури.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 23 септември 2014 година.
A BIZOTTSÁG 999/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. szeptember 23.)
az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) és (5) bekezdésére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2022/95/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. A vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedéseket a 663/98/EK tanácsi rendelet (3) módosította. Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti első időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (4) tonnánként 47,07 EUR végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. Ezt követően a termékkörre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálatra került sor, és a 945/2005/EK tanácsi rendelet (5) tonnánként 41,42 EUR és 47,07 EUR közötti végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti második időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 661/2008/EK rendelettel (6) hatályban tartotta az intézkedéseket. A vám az EuroChem csoport (7) esetét kivéve változatlan maradt, esetükben a vám rögzített összege tonnánként 28,88 EUR és 32,82 EUR között változott.
(3)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 2008/577/EK határozattal (8) elfogadta a felajánlott kötelezettségvállalásokat, a JSC Acron és a JSC Dorogobuzh orosz gyártók - az Acron holdingtársaság tagjai - (a továbbiakban együttesen: Acron) számára megállapított mennyiségi felső határ mellett. A Bizottság a 2012/629/EU határozattal (9) visszavonta az EuroChem csoport által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását annak kivitelezhetetlensége miatt.
(4)
A Törvényszék a 2008. szeptember 10-i ítéletében (10), amelyet a 2009. július 9-i ítélet (11) értelmezett, megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amennyiben az az OJSC UCC UralChem (a továbbiakban: UralChem) részét képező JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vállalatra (a továbbiakban: Kirovo) vonatkozott. A Tanács a 989/2009/EK rendelettel (12) ennek megfelelően módosította a 661/2008/EK rendeletet. Következésképpen a Kirovo vállalat tekintetében a (tonnánként 47,07 EUR összegű) dömpingellenes vám csak a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(5)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (13) közzétételét követően a szóban forgó intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának megindítására irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet 2013. március 28-án egy uniós műtrágyagyártó szövetség, a Fertilisers Europe (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében.
(6)
A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
(7)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a felülvizsgálati kérelmet a műtrágya minőségű ammónium-nitrátot előállító uniós gyártóknak csak bizonyos hányada támogatja, és hogy a mindenféle minőségű ammónium-nitrátot és az egyéb ammónium-nitrát-tartalmú műtrágyákat előállító uniós gyártók által előállított mennyiség a kérelmezőének háromszorosa. Ez az állítás azonban megalapozatlan, mivel a kérelmező és a kérelem támogatói műtrágya minőségű ammónium-nitrátot és az említett hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező egyéb termékeket gyártanak. Ezért a kérelmet nemcsak a műtrágya minőségű ammónium-nitrátot előállító gyártók nem támogatták, hanem az érintett termék egyéb típusait előállító gyártók sem, ráadásul a felülvizsgálat megindításához szükséges mennyiségi küszöb teljesült.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(8)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. július 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (14) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
(9)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a vizsgálat megindítása előtt a hatályos intézkedésekre vonatkozó észrevételeket nyújtott be, és kétségbe vonta azok jogszerűségét. Ugyanez a fél továbbá a dömping és a kár folytatódásának, illetve megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban a felülvizsgálat megindítása előtt a Bizottságnak eljuttatott információk alapján azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása nem indokolt.
(10)
A Bizottság szolgálatai azt válaszolták az említett érdekelt félnek, hogy csak a vizsgálat megindítása után vizsgálják meg részletesen a kérelmezőktől eltérő felek álláspontját.
(11)
Ugyanez az érdekelt fél ezenkívül a 2013. március 28-i beadványában az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően betekintést kért a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelembe, továbbá - védelemhez való jogainak megfelelőbb gyakorlása érdekében - azt kérte, hogy betekinthessen a Bizottság szolgálatai által a kérelmezőknek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmük tárgyában küldött, hiánypótlásra felszólító levélbe. A Bizottság szolgálatai tájékoztatták az érdekelt felet arról, hogy a vizsgálat megindításáról szóló határozat csak a kérelem konszolidált változatán alapult, amely a hiánypótlásra felszólító levélre adott választ is tartalmazta. A korai változatok és tervezetek nem relevánsak. A kérelem eredeti változatába és a levélbe való betekintés megtagadása ezért nem sértené a fél védelemhez való jogait. A fél arra kérte a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjét, hogy intézkedjen a védelemhez való jogok állítólagos megsértése ügyében. A meghallgatási tisztviselő 2014. március 4-én jóváhagyta a Bizottság szolgálatainak álláspontját.
(12)
Az érdekelt fél a két másik eljáráshoz kapcsolódó hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmekbe való betekintést is kért. A fél azt állította, hogy ezeket a kérelmeket a Bizottság megalapozatlanként elutasította, és hogy a dokumentumokba való betekintés lehetővé tenné számára, hogy összehasonlítsa a két ügy körülményeit a folyamatban lévő felülvizsgálattal, megértse a kérelem kielégítő voltával kapcsolatos bizottsági elemzést, és következésképpen megfelelően gyakorolja a védelemhez való jogait. A fél megkapott minden felvilágosítást a Bizottság szolgálataitól, és a meghallgatási tisztviselő 2014. március 4-én jóváhagyta a Bizottság szolgálatainak álláspontját.
1.4. A vizsgálat
1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(13)
A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár megismétlődési valószínűségének értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(14)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a 661/2008/EK rendelethez vezető korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest indokolatlan módszertani változás történt, mivel abban a felülvizsgálatban a figyelembe vett időszak hosszabb volt.
(15)
A Bizottság úgy véli, hogy az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állítása szerinti körülmények az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában nem minősülnek módszertani változásnak. A következőket mindenesetre meg kell jegyezni. A Bizottság gyakorlata szerint a figyelembe vett időszak szokásosan a felülvizsgálati időszakra és az azt megelőző három naptári évre terjed ki, kivéve, ha maga a felülvizsgálati időszak az előző naptári év jelentős részét lefedi. Ez utóbbi esetben kivételesen négy naptári év is figyelembe vehető. Az előző hatályvesztési felülvizsgálatnál ez fordult elő. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(16)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, Oroszország (a továbbiakban: az érintett ország) ismert exportáló gyártóit és hatóságait, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és részvételre kérte fel őket.
(17)
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjével tartandó meghallgatás kérelmezésére.
1.4.3. Mintavétel
(18)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(19)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti uniós gyártás és a hasonló termék uniós piacán realizált értékesítési volumen alapján választotta ki a mintát. Ez a minta négy uniós (egy franciaországi, egy litvániai, egy lengyelországi és egy egyesült királysági) gyártóból (15) állt, amelyek az uniós gyártásnak mintegy 42 %-át és az uniós értékesítésnek mintegy 41 %-át képviselik. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(20)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártók körében ideiglenesen kiválasztott mintának - a 2022/95/EK rendelet eredeti rendelkezései szerint - csak azokat az ammónium-nitrát-gyártókat kellene tartalmaznia, amelyek a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrátot gyártanak, a - 945/2005/EK rendelet szerinti - jelenleg az ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyát gyártókat nem.
(21)
Ezt az állítást azzal indokolta, hogy a Törvényszék a T-348/05. sz. ügyben hozott, a (4) preambulumbekezdésben említett ítéletében megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amely az eredeti vizsgálathoz képest kiterjesztette a termékek körét.
(22)
Ez az állítás megalapozatlan. A szóban forgó ítélet csak egy orosz exportáló gyártó vonatkozásában semmisítette meg a 945/2005/EK rendeletet. Az összes többi orosz gyártó vonatkozásában az alkalmazandó termékkör továbbra is a 945/2005/EK rendeletben meghatározott termékkör. Mindenesetre a mintába felvett valamennyi uniós gyártó a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrátot állít elő. Az egyéb KN-kódok alatt felsorolt szilárd műtrágyákat az uniós gazdasági ágazat gyártja, és e műtrágyák csupán a „stabilizált műtrágyáknak” és „keverékeknek” is nevezett, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalmú, illetve 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú összetett műtrágyák előállítására szolgáló további vegyi vagy keverési műveletek eredményei.
(23)
A minta ezért az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatív.
b) Mintavétel az importőrök körében
(24)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független gyártókat, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(25)
Mivel független importőr nem válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, mintavételre nem volt szükség.
c) Mintavétel az oroszországi exportáló gyártók körében
(26)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi oroszországi exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte Oroszország Európai Unió melletti állandó képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(27)
Az ország nyolc exportáló gyártója nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A felülvizsgálati időszakban elsősorban az elfogadott kötelezettségvállalások alapján került sor az Unióba irányuló behozatalra. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban négy olyan exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg tudott vizsgálni. Az összes exportértékesítést tekintve ezek a gyártók értékesítették a legnagyobb mennyiséget. Köztük volt az a két vállalat, amely a felülvizsgálati időszakban tett kötelezettségvállalás alapján az Unióba irányuló exportértékesítést folytatott. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevételek nem érkeztek. A Bizottság ezért a javasolt minta megtartása mellett döntött, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.
(28)
A Bizottság a következő négy vállalatot választotta ki a mintához:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (a továbbiakban: SBU Azot).
(29)
A minta a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországból (az Unióba és harmadik országokba irányuló) összes exportértékesítés 88 %-ára terjedt ki a mintavételi formanyomtatványokra adott válaszok alapján.
1.4.4. A kérdőívre adott válaszok és ellenőrző látogatások
(30)
A Bizottság a kérdőívre igényt tartó oroszországi exportáló gyártók mindegyikének küldött kérdőívet, csakúgy, mint azoknak a mintába felvett uniós gyártóknak, felhasználóknak és kereskedelmi szövetségeknek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(31)
A kérdőívre a négy orosz exportáló gyártótól és a mintába felvett négy uniós gyártótól érkezett válasz. Egy felhasználókat képviselő kereskedelmi szövetség, mégpedig a National Farmers' Union of England and Wales (NFU) részlegesen válaszolta meg a kérdőívet.
(32)
Ami az orosz exportáló gyártókat illeti, csak az Acron válaszolta meg teljes egészében a kérdőívet. A mintába felvett három másik vállalat - az EuroChem, az UralChem és az SBU Azot - csak részlegesen válaszolta meg a kérdőívet: válaszaik a kapacitási adatokra, a gyártelepi paritáson összesített értékesítési adatokra, valamint az előállítási költségükre vonatkozó információkra korlátozódtak. Ezek a részleges válaszok nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy teljes körűen ellenőrizze értékesítési adataikat és előállítási költségüket.
(33)
A Bizottság tájékoztatta a mintába felvett, három érintett exportáló gyártót arról, hogy az elmaradt adatszolgáltatásuk tekintetében az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ezek a gyártók éltek a meghallgatási tisztviselő általi meghallgatáshoz való jogukkal. A Bizottság továbbá a mintába felvett, mindhárom érintett exportáló gyártót külön-külön tájékoztatta arról, hogy az egyes vállalatok által szolgáltatott adatok közül melyeket használta fel az elemzésében, és mely adatokat tekintett hiányosnak, és ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerinti „rendelkezésre álló tényeket” használta. A Bizottság az ügyletenkénti felsoroláson alapuló részletes számadatok helyett különösen a gyártelepi paritáson összesített számadatokat használta.
(34)
Ezenfelül egy importőröket képviselő szövetség, az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (EFIA) a tagjai nevében azt kérte, hogy ismerjék el érdekelt félként, és írásbeli észrevételeket nyújtott be. Három egyéni importőr jelezte, hogy az Oroszországból származó műtrágya behozatalát teljes egészében megszüntette.
(35)
Több felhasználói szövetségtől szintén érkeztek írásbeli beadványok, mégpedig az Európai Unió Mezőgazdasági Szakmai Szervezeteinek Bizottságától (COPA)/az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetségétől (COGECA), az NFU-tól, valamint az AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) és az AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales) francia szövetségektől.
(36)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók
-
AB „ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litvánia,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Lengyelország,
-
Grow How UK limited, Ince, Egyesült Királyság,
-
YARA France S.A., Franciaország.
Oroszországi exportáló gyártók
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, related trader ZAO Agronova - Brianszk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot és OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot és Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC „Azot” és LLC „Angarsk Nitrogen Fertilizer Plant” (SBU Azot).
Kapcsolatban álló importőr
-
Agronova Europe AG, Svájc (az Acronnal kapcsolatban álló importőr).
1.5. Nyilvánosságra hozatal
(37)
2014. június 13-án a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni. Az érdekelt felek észrevételeit a Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette.
(38)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége megismételte, hogy a felülvizsgálat során több állítólagos eljárási szabálytalanság fordult elő, és tudomásul vette, hogy a Bizottság elutasította a kérelmező által 2013. március 28-án benyújtott kérelem első változatába való betekintést, valamint a nem bizalmas ügyiratba való betekintés állítólag korai engedélyezését.
(39)
A felülvizsgálat iránti eredeti kérelembe való betekintés kérelmezése tekintetében a Bizottság szolgálatai írásban és szóban - többek között a meghallgatási tisztviselő elnökletével tartott értekezleteken - több alkalommal kifejtették, hogy ez a kérelem miért nem elfogadható az alkalmazandó jogi keretek között.
(40)
A nem bizalmas ügyiratba való betekintés állítólag korai engedélyezése tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének védelemhez való jogai még ezen állítás indokoltsága esetén sem sérülnének. Először is a Bizottság időben nyilvánosságra hozta az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni, és a válaszadáshoz elegendő időt biztosított számára. Másodszor: e nyilvánosságra hozatal előtt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége számára engedélyezte a nem bizalmas ügyirat egészébe való betekintést.
(41)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy „az általános gyakorlattal ellentétben” a Bizottság szolgálatai és a kérelmező részvételével 2014 áprilisában és májusában tartott értekezleteket nem dokumentálták a nem bizalmas ügyiratban, és hogy a kérelmező a 2014 májusában benyújtott kevés adathoz nem mellékelt megfelelő, nem bizalmas összefoglalót.
(42)
Az általános gyakorlat szerint a meghallgatást kérő érdekelt felek szóban ismertetik álláspontjukat, és ahhoz írásbeli beadványokat nyújtanak be. Ezeknek a beadványoknak a nem bizalmas változata bekerül a más érdekelt felek számára betekintésre engedélyezett és rendelkezésre bocsátott ügyiratba. E dokumentumok rögzítik a Bizottság szolgálatai által tartott értekezleteket és meghallgatást. Ezért ezt az állítást ténybeli tévedésként el kell utasítani.
(43)
Ami a második állítást illeti, a 2014 májusában benyújtott kevés adat nem bizalmas változatát nem lehetett volna másként benyújtani, anélkül, hogy ne kerültek volna nyilvánosságra az uniós gyártók üzleti titkai. Ezért ez az állítás sem fogadható el.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(44)
A szóban forgó felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a 661/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely a jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: AN vagy érintett termék). A JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo) által előállított AN tekintetében azonban a 989/2009/EK rendelet értelmében csak a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó AN az érintett termék.
(45)
Az AN előállítása során használt legfontosabb nyersanyag a gáz, amely az összes előállítási költség 70-80 %-át teszi ki. A termékkör 2005. évi bővítésének az volt a célja, hogy kiterjedjen a foszfor- és/vagy káliumtartalmú tápanyagokkal dúsított ammónium-nitrátra is, mivel kiderült, hogy e keverékek alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai és agronómiai tulajdonságai lényegében azonosak.
(46)
Megjegyzendő, hogy a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód („Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban”, illetve „Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal”) magában foglalhatja az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt AN-t és a mezőgazdasági célra használt AN-t is. Mindkét típus műszaki és kémiai tulajdonságai megegyeznek, könnyen felcserélhetőek, és az érintett terméknek minősülnek.
(47)
A nyilvánosságra hozatalt követően az orosz hatóságok képviselői azt állították, hogy a 2005. évi termékkör-bővítés összeegyeztethetetlen a WTO dömpingellenes megállapodásával, ugyanis a 2005. évi termékkör-bővítésben érintett további termékek tekintetében nem került sor dömping, kár és ok-okozati kapcsolat meghatározására.
(48)
Az állítás a (22) preambulumbekezdésben már említett okok miatt megalapozatlan, és ezért el kell utasítani.
2.2. Hasonló termék
(49)
A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az Oroszország nemzeti piacán előállított és értékesített AN, valamint az Oroszországból az Európai Unióba exportált AN alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai azonosak, és felhasználásuk is megegyezik. Ezért a szóban forgó vizsgálat alkalmazásában az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.
(50)
Az uniós gazdasági ágazat által előállított AN fizikai és műszaki tulajdonságait tekintve az Oroszországból az Európai Unióba exportált AN-hoz hasonló termék.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(51)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(52)
A (32) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintába felvett exportáló gyártók egyike (Acron) teljes körűen együttműködött a vizsgálatban. A (3) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a Bizottság 2008-ban elfogadta az Acron árra vonatkozó kötelezettségvállalását, amely a felülvizsgálati időszakban még mindig hatályos volt. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás fennállása miatt az Acron exportárait a felülvizsgálati időszakban ez a kötelezettségvállalás határozta meg, amely minimális importárat rögzített. Következésképpen a szóban forgó exportárak nem minősültek megbízható tényezőnek annak értékelése során, hogy vélhetően folytatódna-e vagy megismétlődne-e a dömping a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
(53)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érvelt, hogy ez azt jelenti: a Bizottság valójában a tényleges dömping hiányát állapította meg. Ez nem pontos. Mivel az Acron kivételével a mintába felvett orosz exportáló gyártók nem működtek együtt teljes körűen, a Bizottság nem rendelkezett elegendő adattal ahhoz, hogy a vállalatok saját adatai alapján végezzen dömpingszámítást. A Bizottság az Acron esetében készíthetett volna dömpingszámítást, de az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően úgy ítélte meg, hogy ezek az adatok nem megbízhatóak ehhez a hatályvesztési felülvizsgálathoz.
(54)
Az Acron azt állította, hogy jogellenes a Bizottság azon érve, miszerint az EU-nak megadott tényleges árai az árra vonatkozó kötelezettségvállalás fennállása miatt megbízhatatlanok, és ezért nem használhatók fel az exportár megállapításához. A Bizottság azonban nem ezt az érvet hozta fel. A Bizottság nem azt állította, hogy az exportárak az árra vonatkozó kötelezettségvállalás miatt nem használhatók fel, hanem azt állapította meg, hogy ezek az exportárak a dömping folytatódási vagy megismétlődési valószínűségének elemzése során megbízhatatlan tényezőnek minősülnek a szóban forgó vizsgálat sajátos körülményei között. A Bizottság - intézkedések és árra vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában - nem tekinti érdemi mutatónak az árra vonatkozó kötelezettségvállaláson alapuló exportárakat az exportáló gyártók jövőbeli magatartásának elemzése során.
(55)
Az Acron érvelésével ellentétben az EU-nak felszámított exportárai nem tekinthetők csupán a rendes piaci feltételek következményének. A teljes felülvizsgálati időszakban az Acron volt az egyetlen olyan orosz exportáló gyártó, amelynek előnye származott az árra vonatkozó kötelezettségvállalásból, az összes többi orosz exportáló gyártónak meg kellett fizetnie a vámokat. Ezek a tények határozottan befolyásolták az Acron - mint az EU piacán jelen lévő egyedüli orosz szállító - versenyhelyzetét.
3.3. A dömping megismétlődésének valószínűsége
(56)
Az (52)-(55) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén van-e bizonyíték a dömping megismétlődésének valószínűségére. A következő tényezőket elemezte: az Oroszországból más rendeltetési helyekre irányuló export árai, a teljes oroszországi gyártási kapacitás és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
3.3.1. Az Oroszországból más rendeltetési helyekre irányuló export
(57)
A Bizottság megállapította, hogy az Acron által a felülvizsgálati időszakban harmadik országok - például Brazília, Kolumbia és Peru - piacain felszámított, gyártelepi exportárának súlyozott átlaga alacsonyabb volt, mint a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő belföldi gyártelepi ár tényleges átlaga. Az Acron ezért dömpingelt árakon értékesített harmadik országbeli piacokon, különösen Brazíliában, amely messze a legjelentősebb harmadik országbeli exportpiac.
(58)
A mintába felvett három másik exportáló gyártó tekintetében a Bizottság azt is megállapította, hogy a harmadik országoknak - például Brazíliának, Perunak, Kolumbiának, Ukrajnának és Kazahsztánnak - felszámított gyártelepi értékesítési áraik súlyozott átlaga mindhármuk esetében alacsonyabb volt, mint a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő belföldi gyártelepi árak tényleges átlaga, és ennélfogva szintén dömpingelt árakon értékesítettek. Ez a megállapítás a harmadik országokba irányuló exportnak mintegy 80 %-át bonyolító orosz exportáló gyártók által szolgáltatott ellenőrzött adatokon alapult. A Bizottságnak ezért nem kellett orosz exportstatisztikákat tanulmányoznia, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége javasolta. A mintába felvett mind a négy exportáló gyártó harmadik országokba irányuló exportértékesítése fenntartható árszinten bonyolódott a felülvizsgálati időszakban.
(59)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a nyilvánosságrahozatali dokumentum arra utal, hogy az Eurochem tekintetében nem merül fel dömping, vagy legfeljebb de minimis dömping merül fel. Az érvelés nem helytálló. Az elemzés célja nem az EuroChem pontos dömpingkülönbözetének kiszámítása, hanem annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne-e az Oroszországból érkező dömping. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportárak az EuroChem esetében is alacsonyabbak voltak az átlagos belföldi gyártelepi áraknál, és ennélfogva az EuroChem dömpingelt árakon értékesített. Az Eurochem harmadik országokba irányuló értékesítésre alkalmazott árképzési politikája (a belföldi árak alatti exportértékesítés) az egyik fontos tényező, amelyen az az általános megállapítás alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az EU-ba irányuló dömping valószínűleg megismétlődne.
(60)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem alkalmazott megfelelő módszertant a dömpingszámítások során. Ahogyan kifejtésre került, a Bizottság nem a dömpingkülönbözetet számította ki, hanem a mintába felvett vállalatok által közölt adatok alapján csupán összehasonlította az átlagos belföldi gyártelepi árakat a gyártelepi exportárakkal. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésben nem szükséges a pontos dömpingkülönbözet kiszámítása, tehát nem volt indokolt CIF-értékek alkalmazása, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége javasolta.
(61)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem termékenként, illetve terméktípusonként hasonlította össze az árakat, és hogy nem végzett kereskedelmi szintű kiigazítást. A Bizottság megvizsgálta az állítást és hasonló árkülönbözetet állapított meg még abban az esetben is, ha az összehasonlítást a termékek szintjén végezte volna el. A kereskedelmi szintű kiigazításokat mindenesetre nem lehetett elvégezni, mivel - az Acron kivételével - a mintába felvett vállalatok csak részlegesen működtek együtt, és nem szolgáltattak kellően részletes adatokat, különösen ügyletenkénti részletes felsorolásokat nem. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.
(62)
A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportértékesítést a következő okok miatt nem lehetett felhasználni a mintába felvett három másik exportáló gyártó jövőbeli magatartásának meghatározásához. A felülvizsgálati időszakban az EuroChem az Acronhoz hasonlóan csak az árra vonatkozó kötelezettségvállalás értelmében exportált. Az EuroChem csak a hatályos kötelezettségvállalása időszakában értékesített az Unióba, ugyanakkor nem bonyolított értékesítést, miután a Bizottság a 2012/629/EU határozattal 2012. október 11-én visszavonta a kötelezettségvállalást. Ami az SBU Azot és az UralChem vállalatot illeti, a felülvizsgálati időszakban nem értékesítették az érintett terméket az Unióban.
(63)
A Bizottság nem tartotta szükségesnek annak meghatározását, hogy a belföldi értékesítésre a rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor. A tényleges belföldi árak valójában arra utalnak, hogy a harmadik országbeli piacokra irányuló exportértékesítés dömping keretében történt. Ezért a belföldi értékesítés nyereségességének vizsgálata, azzal a lehetséges következménnyel, hogy a rendes értéket ki kellene számítani (a költségek és az ésszerű nyereség alapján), ha megállapítást nyer, hogy ez az értékesítés veszteséges, csak a rendes érték - és ennélfogva a harmadik országbeli piacokra irányuló exportértékesítés esetén megállapított dömpingkülönbözet - növekedéséhez vezethetett volna.
(64)
A hatályvesztési felülvizsgálat, valamint a dömping megismétlődési valószínűségének elemzése összefüggésében elegendő annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg megismétlődne. A Bizottság következésképpen úgy ítélte meg, hogy nem szükséges elemeznie a belföldi értékesítés nyereségességét, és ennek megfelelően nem végezte el az előállítási költségek megbízhatóságának az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti értékelését.
(65)
E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy az orosz exportáló gyártók jelenleg dömpingelt árakon értékesítik az érintett terméket latin-amerikai, kelet-európai, afrikai és ázsiai harmadik országoknak. A felülvizsgálati időszakban a mintába felvett négy exportáló gyártó harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportára tonnánként 201 EUR volt, míg az átlagos belföldi gyártelepi ár tonnánként 221 EUR-t tett ki. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az orosz exportáló gyártók az Uniónak is dömpingelt árakon értékesítenének.
(66)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy az orosz belföldi árak és a harmadik országoknak felszámított orosz exportárak összehasonlítása értelmetlen. A Bizottság azonban ezzel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy az árak fontos mutatót jelentenek annak értékelésekor, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az Unióba irányuló jövőbeli export, mivel a legtöbb harmadik országba irányuló orosz exportra nem vonatkozik dömpingellenes vám. Az Unióba irányuló, a felülvizsgálati időszak alatti orosz exportra vonatkozó megbízható adatok hiányában - az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - a harmadik országoknak felszámított exportár fontos tényező ebben az átfogó értékelésben.
(67)
Az orosz kormány és az Acron e tekintetben azzal érvelt, hogy az intézkedések folytatása már jogellenes, mivel ezeket az intézkedéseket a 661/2008/EK rendelet a rendes érték kiszámítása során elsősorban alkalmazott - állítólagosan jogellenes - gázkorrekciós módszerrel írta elő.
(68)
A (63) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően e vizsgálat során a Bizottság nem tartotta szükségesnek annak meghatározását, hogy a belföldi értékesítésre a rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor, azzal a lehetséges következménnyel, hogy a rendes értéket ki kell számítani. Ahogyan az Acron a nyilvánosságra hozatalt követő beadványában helyesen kiemelte, ez nem zárja ki eleve a rendes érték - adott esetben bármely jövőbeli vizsgálat során történő - kiszámítását, beleértve a szükséges kiigazításokat is.
3.3.2. Tartalékkapacitás
(69)
A Bizottság a következők alapján állapította meg az ismert orosz gyártók tartalékkapacitását. A mintába felvett négy vállalat tartalékkapacitására vonatkozó adatok a kérdőívre adott válaszokon alapultak, amelyeket az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság szükség esetén helyesbített. A műtrágyaként használt ammónium-nitrátot és az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt ammónium-nitrátot, az úgynevezett alacsony sűrűségű ammónium-nitrátot (amely egyben a (46) preambulumbekezdés szerinti érintett termék) egyaránt előállító üzemek esetében a Bizottság az összes tartalékkapacitást figyelembe vette. A csak ipari célra szánt ammónium-nitrátot előállító üzemek tartalékkapacitását szintén figyelembe vette. Ezenfelül a tartalékkapacitás számítása során a Kirovo összes tartalékkapacitását figyelembe vette, mivel a dömpingellenes intézkedések alkalmazása alól jelenleg kizárt ammónium-nitrát más fajtáinak (16) tartalékkapacitása igen könnyen felhasználható a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát előállításához.
(70)
A fennmaradó öt orosz gyártó közül egy vállalat külön választ adott a Bizottságnak a tartalékkapacitásával kapcsolatban. A többi gyártó esetében az orosz Műtrágyagyártók Szövetsége szolgáltatott adatokat.
(71)
Ahol a mintába fel nem vett orosz gyártók által benyújtott, tényleges termelési adatok magasabbak voltak a bejelentett kapacitásnál, a tényleges kapacitás meghatározásához a tényleges termelés szolgált alapul. Ezekben az esetekben a bejelentett kapacitás a névleges kapacitásra (azaz az üzemek tervezett kapacitására) vonatkozott, amelyet kapacitásnövekedéssel járó korszerűsítésük után nem helyesbítettek.
(72)
A Bizottság ennek alapján azt állapította meg, hogy a felülvizsgálati időszakban az orosz exportáló gyártók összesen 9 592 000 tonna kapacitással rendelkeztek, míg a tényleges termelésük (az ipari célra használt ammónium-nitrátot és a dömpingellenes intézkedések alkalmazása alól jelenleg kizárt egyéb ammónium-nitrát-típusokat (17) is beleértve) 8 519 105 tonna volt.
(73)
Következésképpen és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének azon állításaival ellentétben, hogy az exportáló gyártók beépített kapacitását teljes mértékben kihasználják, az exportáló gyártók 1,07 millió tonna tartalékkapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez utóbbi mennyiség az uniós felhasználás 16,9 %-ának felel meg (a felülvizsgálati időszakban megállapított 6,35 millió tonnás felhasználás alapján; lásd az alábbi 5.1. szakaszt).
(74)
A Bizottság azonban az előretekintő elemzése összefüggésében azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak után a kapacitás egyes, a mintába felvett exportáló gyártók által létesített új kapacitások miatt mintegy 472 000 tonnával tovább növekszik. A teljes tartalékkapacitás így az uniós felhasználás 24,3 %-át teszi ki.
(75)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége fenntartotta, hogy nem létezik tartalékkapacitás, vagy legalábbis azt, hogy a Bizottságnak elemeznie kellene a névleges tartalékkapacitás hiányát. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezenkívül nem értett egyet azzal, hogy a felülvizsgálati időszak után új kapacitások létesítésére került sor.
(76)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az orosz exportáló gyártók a beépített kapacitásukat a névleges elméleti kapacitás alapján jelentették be, ami egyes esetekben figyelmen kívül hagyta a közelmúltbeli fejlesztéseket. Ez egyértelmű volt a Bizottság számára az ellenőrző látogatásokat követően, és figyelembe is vette. Ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatal utáni beadványában helyesen megállapította, a Bizottság elfogadta a bejelentett névleges kapacitást a mintába fel nem vett azon orosz gyártók esetében, amelyek a bejelentett kapacitásnál kevesebbet termeltek. A mintába fel nem vett egyéb gyártók esetében, ha a tényleges termelési adatok magasabbak voltak a bejelentett kapacitásnál, a Bizottság a valós kapacitás meghatározásához a tényleges termelést vette alapul. A mintába fel nem vett azon három gyártó esetében, amelyek nem nyújtottak be a kapacitásra és a termelésre vonatkozó adatokat, a Bizottság az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által szolgáltatott adatokat használta fel.
(77)
A Bizottság ezt egyértelmű és következetes megközelítésnek tartja az érintett terméket előállító orosz gyártók teljes gyártási kapacitásának megállapításakor. Az állítottakkal ellentétben a Bizottság minden gyártóra ugyanazt a módszertant alkalmazta. Ha a tényleges termelés - például a gyártólétesítmények korszerűsítése miatt - magasabb volt a bejelentett névleges kapacitásnál, a Bizottság nem lát okot arra, hogy a további kapacitást miért ne lehetne ténylegesen figyelembe venni, mivel nyilvánvaló, hogy a névleges kapacitás pontatlan volt. Az az érv, miszerint ez a módszertan nem elterjedt a piacon, ahogyan azt állítják, nem tekinthető a tényleges termelési adatok figyelmen kívül hagyását alátámasztó indoknak. Az uniós gazdasági ágazat kapacitásának az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által előterjesztett számítási módja szintén irreleváns az orosz gyártók teljes gyártási kapacitásának meghatározása során.
(78)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állításával ellentétben a bejelentett névleges kapacitás egyes esetekben tapasztalható kihasználatlansága és a tényleges - többnyire ellenőrzött - termelési adatokkal való helyettesítésük nem jelenti azt, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerinti, a legjobb rendelkezésre álló tények fogalmát alkalmazta. Ami a kapacitást illeti, a Bizottság teljes mértékben felhasználta az orosz gyártók által szolgáltatott adatokat, de a teljes gyártási kapacitás kiszámítására szolgáló módszertant alkalmazott, amellyel nemcsak a névleges kapacitást, hanem a tényleges termelést és kapacitást is figyelembe vette. Ezt a módszertant az általános nyilvánosságrahozatali dokumentum határozta meg, és alkalmazásának vállalatonkénti, sőt üzemenkénti eredményéről az érintett vállalatok tájékoztatást kaptak. Ennek megfelelően a Bizottság a teljes gyártási kapacitás meghatározása során csak az orosz gyártók és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által szolgáltatott adatokat használta fel. Minden releváns adatot közöltek, és ezzel kapcsolatban nem kellett más adatforrásokat figyelembe venni.
(79)
Ami a nem vizsgált gyártókat illeti, a Bizottság általában a válaszaikban bejelentett kapacitásukra és termelésükre vonatkozó adatokat használta fel. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége bizonyos vállalatok és üzemek kapacitásának kiszámításával kapcsolatos észrevételeket nyújtott be. Azzal érvelt, hogy az UralChem Kirovo gyártó felülvizsgálati időszak alatti - a nyilvánoságrahozatali dokumentum szerinti - termelési volumene helytelen. A Bizottság elfogadta ezt az észrevételt, és helyette a nyilvánosságra hozatal utáni beadványban szereplő termelési volument használta. A Bizottság figyelembe vette a kapacitásról szóló, az üzemi látogatás során átadott műszaki jelentést is, amely a szóban forgó üzem maximális AN-gyártási kapacitására vonatkozott, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége helyesen kiemelte. Az UralChem Berezniki gyártó kapacitásának kiszámítása során a Bizottság a vállalat által az ellenőrző látogatás során bejelentettek szerinti tíz karbantartási napot vett figyelembe. A nyilvánosságra hozatalt követően a további leállásokkal kapcsolatban beérkezett észrevételek nem voltak megalapozottak, és úgy tűnt, hogy azok egy másik vállalat adatain alapultak. Emiatt ezeket az észrevételeket a Bizottság elutasította.
(80)
Ugyanígy más gyártók gyártási folyamata során felmerülő bizonyos szűk keresztmetszetekre vonatkozó észrevételek sem voltak megalapozottak, ellenőrizhetők sem voltak, és ezért a Bizottság azokat sem vette figyelembe. Egy konkrét üzem tekintetében úgy tűnt, hogy a szűk keresztmetszet salétromsav gyártására vonatkozott. Azonban még az állítólagos maximális salétromsav-gyártás figyelembevétele mellett is elérhető a Bizottság által megállapított kapacitás, tekintettel arra, hogy egy tonna AN előállításához egy tonnánál kevesebb salétromsav szükséges.
(81)
A felülvizsgálati időszak utáni kapacitásnövekedés tekintetében az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy túlbecsülte a kapacitásnövekedést egy olyan gyártó esetében, amely egy új gyártósorral kapcsolatos beruházást hajtott végre. A Bizottság azonban az említett új gyártósor tekintetében az előirányzott kapacitást egy műszaki jelentés angol fordítására alapozta, amelyet a vállalat a telephelyén tett ellenőrző látogatás során adott át, és amelyet ezért a Bizottság megbízhatónak tekintett.
(82)
Az Acron azzal érvelt, hogy elsősorban a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségek miatt nem rendelkezik jelentős tartalékkapacitással. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a nyersanyagokat nemcsak az érintett termék előállításához, hanem sok más termék előállításához is felhasználták. E széles körű felhasználásra, és ennek megfelelően arra való tekintettel, hogy a nyersanyag-felhasználás könnyen átirányítható az érintett termék előállításához, ezek az állítólagos nehézségek nem minősültek az érintett termék teljes gyártási kapacitását korlátozó tényezőnek.
(83)
Az előző preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan alkalmazása alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelentős többletkapacitás áll rendelkezésre. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az Acron nem tudta alátámasztani a felhozott érveit, és azokat a Bizottság elutasítja.
(84)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén valószínű, hogy a következő okok miatt az említett tartalékkapacitásnak legalább egy részét kihasználnák és az uniós piacokra irányítanák.
(85)
Először is az AN világviszonylatban potenciálisan legnagyobb exportpiacait (például az Amerikai Egyesült Államokat és Ausztráliát) a dömpingellenes intézkedések továbbra is megvédik az orosz exporttól. Ezenfelül a kínai piac továbbra sem áll nyitva az AN behozatala előtt. Az orosz gyártók ezért valószínűleg nem exportálnak, illetve nem tudnak exportálni ezekre a piacokra.
(86)
2014. május 22-én az USA kereskedelmi minisztériuma közzétette az Acron és az EuroChem USA-ba irányuló AN-exportjára nulla vámtételt javasló, dömpingellenes vámokra vonatkozó igazgatási felülvizsgálat (18) előzetes eredményeit. A jelenleg hatályos vámok azonban még e javaslat megerősítése esetén is vonatkoznak az összes többi orosz exportáló gyártóra. Ezen túlmenően az USA 1930. évi módosított vámtörvénye (a továbbiakban: törvény) 751. szakasza a) pontjának (2) bekezdése értelmében az Acron és az EuroChem esetében felszámított vámok megszüntetése csak egy évig érvényes, azt követően újabb éves felülvizsgálat tárgyát képezi, amely a kimenetelétől függően visszaállíthatja a dömpingellenes vámokat. Végezetül a műtrágyaként használt AN amerikai piaca az egyre szigorúbb biztonsági előírások és az AN további kezelésére való kereskedői hajlandóság hiánya miatt csökkent az elmúlt évtizedben (19). Ezenfelül az elmúlt években kezdődött palagáz-kitermelés miatt az amerikai AN-gyártók immár olcsóbb gázhoz is hozzáférnek. Ezért valószínűsíthető, hogy az Acron és az EuroChem kiélezett versennyel szembesülne, és nem tudna jelentős piaci részesedést szerezni az USA-ban.
(87)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy az orosz AN többi fontos exportpiaca - például Latin-Amerika (különösen Brazília), Egyiptom és Törökország 2017-ig 2012-höz képest jelentősen bővül. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége egy olyan jelentésre hivatkozott, amely Brazília, Egyiptom, Peru, Törökország, Ecuador és Kolumbia együttes AN-keresletének összességében 15 %-os növekedését irányozta elő. Ez a növekedés 749 000 tonnát (azaz a 2012. évi 4,851 millió tonnáról 2017-re 5,6 millió tonnára emelkedést), azaz évi 149 800 tonnás átlagos növekedést jelent. Ez azonban az orosz gyártók becsült éves tartalékkapacitásának mindössze 9,7 %-a. A kérelmező azt állítja, hogy az említett országok megnövekedett felhasználását részben átveszi a jövőbeli belföldi felhasználás, mivel a szóban forgó országok számos kapacitásépítési projekttel rendelkeznek az AN- vagy más nitrogénalapú műtrágyák gyártása területén. Függetlenül attól, hogy ezek a projektek megvalósulnak-e vagy sem, és legalább részben átveszik-e a felhasználás növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó országok várható felhasználásának szintje az orosz gyártók tartalékkapacitásának csak részleges felvételét tenné lehetővé.
(88)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az orosz AN tekintetében más harmadik országbeli piacokon - nevezetesen a volt Szovjetunió térségében - megfigyelhető felhasználás-növekedést. A térség egyik legfontosabb piacán, Ukrajnában azonban szintén dömpingellenes vámok vannak érvényben az orosz AN behozatalára. 2014 júliusában a vámokat öt évre meghosszabbították és a vámok mértékét jelentősen megemelték. Ez a piac tehát még inkább lezárul az orosz AN behozatala előtt.
(89)
Ezen túlmenően az egyéb piacokon, például Kazahsztánban alkalmazott árszint miatt az orosz gyártók számára vonzóbb lenne, ha exportjukat az Unióba irányíthatnák. Ezek a piacok ráadásul jóval kisebbek az uniós piacnál. A kazahsztáni felhasználás például nem éri el az uniós felhasználás 4 %-át.
(90)
A további érvek szerint a többi fontos exportpiac előirányzott növekedésének kiszámítása helytelen volt. A felhasznált adatok azonban a (87) preambulumbekezdésben hivatkozott független jelentésen alapultak. Még abban az esetben is, ha ezek az adatok az állítottak szerint alulbecsültnek tűnnek, a kereslet várható növekedése az orosz gyártók tartalékkapacitása mindössze egy részének kihasználásával továbbra is könnyen teljesülhet.
(91)
Másodszor: nem valószínű, hogy a nemzeti piac átvállalja a tartalékkapacitást. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy ugyanazon jelentés szerint az oroszországi felhasználás továbbra is magas, a tervek szerint növekedni fog a jövőben, és az orosz gyártók elsősorban a nemzeti piacot próbálják kielégíteni. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatalt követően megismételte ezt az érvet. A felülvizsgálati időszakban azonban a belföldi értékesítés az orosz gyártók összértékesítésének 53 %-a volt, és az elkövetkezendő öt évre előirányzott évi 3 %-os (évente átlagosan mintegy 120 000 tonnás) növekedést könnyen fedezheti az orosz gyártók már rendelkezésre álló tartalékkapacitása. Az előirányzott éves növekedés az orosz gyártók felülvizsgálati időszak utáni becsült éves tartalékkapacitásának kevesebb mint 7,8 %-a. Ezen túlmenően a jövőbeli felhasználás-növekedés csak előrejelzés, és előfordulhat, hogy nem, vagy lassabb ütemben következik be, mivel ugyanazon jelentés szerint a belföldi felhasználás az uniós felhasználáshoz, illetve a harmadik országok felhasználásához képest jelentősen ingadozott az elmúlt öt évben (20).
(92)
Harmadszor: az Unió továbbra is világviszonylatban a legjelentősebb AN-piac, mivel a világszintű felhasználás mintegy 18 %-áért felel. Oroszországhoz való földrajzi közelsége, valamint az, hogy egyes orosz exportőrök jól bevált forgalmazási csatornákkal rendelkeznek az Unióban, logisztikai szempontból megkönnyíti az exportot.
(93)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy meg kell vizsgálni az orosz AN Unióba való beléptetésének állítólagos technikai akadályait, nevezetesen a (németországi) értékesítési tilalmat vagy az AN tárolására vonatkozó szigorú szabályozást bizonyos más tagállamokban. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állításával ellentétben azonban ezek a korlátozások a harmadik országok exportőreire és az uniós gyártókra is megkülönböztetésmentesen vonatkoznak, és nem befolyásolják aránytalanul a behozatalt. Ezek a korlátozások ezenfelül nem gyakoroltak hatást az uniós piac általános vonzerejére, mivel az a felhasználást tekintve továbbra is a világ egyik legnagyobb piaca. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.
(94)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az orosz gyártók jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel az Unióba irányuló, jelentős mennyiségű további exporthoz használnának.
3.3.3. Az értékesítési volumen Unióba való átirányítását ösztönző tényezők
(95)
Az Unióban az árszint jelenleg jóval magasabb, mint az Oroszország által jelenleg ellátott főbb harmadik országokban és az orosz nemzeti piacon. A felülvizsgálati időszakban a harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportár (tonnánként 201 EUR) 34 %-kal, a mintába felvett négy exportáló gyártó átlagos belföldi gyártelepi ára (tonnánként 221 EUR) pedig 27 %-kal volt alacsonyabb a mintába felvett uniós gyártók átlagos gyártelepi áránál (tonnánként 303 EUR) (lásd a 7. táblázatot), és alacsonyabb volt az Oroszországból az Unióba irányuló behozatal átlagos gyártelepi áránál (lásd a 2. táblázatot) és a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal átlagos gyártelepi áránál is (lásd a 3. táblázatot).
(96)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós árak az alacsonyabb árú behozatal növekedése következtében valószínűleg csökkennének. Az orosz exportáló gyártók harmadik országoknak felszámított exportárai, valamint az orosz exportáló gyártók, a harmadik országbeli exportáló gyártók és az uniós gyártók által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon felszámított árak közötti jelentős eltérésre tekintettel azonban nem tűnik valószínűnek, hogy az uniós piacon felszámított árak az orosz exportáló gyártók harmadik országbeli exportpiacain jelenleg megfigyelhető szint alá csökkennek. Az exportáló gyártók ezért az Unióba irányuló értékesítéssel valószínűleg magasabb haszonkulcs elérésére törekednek. Következésképpen az exportáló gyártók számára létezik olyan ösztönző tényező, hogy harmadik országokba irányuló jelenlegi értékesítési volumenük (ez a felülvizsgálati időszakban mintegy 3,4 millió tonna, amely az uniós felhasználás több mint 50 %-ának felel meg) egy részét az Unióba irányítsák (21).
3.4. Következtetés
(97)
A 3.3. szakaszban ismertetett megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése és az Unióba exportált mennyiség jelentős növekedése.
4. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(98)
Az uniós gazdasági ágazatot a Bizottság a figyelembe vett időszak ismert uniós AN-gyártóiként határozta meg.
(99)
A (19) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően négy vállalatból álló minta kiválasztására került sor. A mintába felvett valamennyi uniós gyártó együttműködött, határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszait, és azokat a Bizottság a vizsgálat során felkereste. A Fertilisers Europe ezenkívül a mintába fel nem vett, együttműködő gyártók kapacitására, termelésére és értékesítésére vonatkozó további adatokat, a fennmaradó gyártók esetében pedig becsléseket szolgáltatott. A lehetséges esetekben a Bizottság összevetette ezeket az adatokat más érdekelt felek által szolgáltatott adatokkal és/vagy a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal.
(100)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a Bizottság által kiválasztott minta az uniós gazdasági ágazatra nézve nem reprezentatív. Ez azon az állításon alapul, hogy ugyanazok a gazdasági mutatók (nevezetesen a nyereségesség) eltérőek a mintába felvett vállalatok és az uniós gazdasági ágazat esetében.
(101)
Ez az állítás nem fogadható el. A mintába felvett vállalatokat a Bizottság objektív módon, az érintett termék Unión belüli termelésének és értékesítésének volumene alapján választotta ki az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A mintavételnek az a célja, hogy a Bizottság szolgálatai a rendelkezésre álló időszakban az uniós gazdasági ágazat reprezentatív része tekintetében részletesen megvizsgálhassanak egyes kártényezőket. Az, hogy egyes kármutatók eltérhetnek a mintába felvett vállalatok és az uniós gazdasági ágazat esetében, nem fosztja meg a mintát a reprezentativitásától. Tekintettel arra, hogy a Bizottság a mintába felvett gyártók adatait az érintett vállalatok telephelyein a helyszínen ellenőrizte, ezek megbízható adatoknak minősülnek. A (145) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően mindenesetre megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár a felülvizsgálati időszakban.
(102)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a mintába felvett egyes vállalatok nem működtek együtt a Bizottsággal, mivel nem közöltek bizonyos adatokat, illetve csak részleges és helytelen adatokat közöltek. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezért azt kérte, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetések levonásánál ne hagyatkozzon ezekre az adatokra, és hogy vonjon le negatív következtetéseket az uniós gazdasági ágazat együttműködésének hiányából, vagy ezen adatok helyett az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó mutatókat használjon.
(103)
Ez az állítás nem fogadható el. A Bizottság elégedett a mintába felvett vállalatok által szolgáltatott adatokkal, amelyeket az érintett vállalatok telephelyein a helyszínen ellenőrzött, és azok az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó értékelés megbízható részét képezik.
5. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
5.1. Uniós felhasználás
(104)
A Bizottság a tényleges uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált - a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló - értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozatal alapján, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert adatok (22) segítségével állapította meg.
(105)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (metrikus tonnában)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok, ellenőrzött adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai.
(106)
2010 és a felülvizsgálati időszak között az AN uniós felhasználása 11 %-kal csökkent annak ellenére, hogy a mezőgazdasági termékek termelése nem csökkent ennek megfelelően. A csökkenésnek három fő oka van. Először is a trágyaszórási berendezések és eljárások javultak, és ennek következtében egy négyzetméternyi földterületre kisebb mennyiségű műtrágya kell. Másodszor: az AN-felhasználás csökkenését ellensúlyozza más műtrágyák - például kalcium-ammónium-nitrát vagy összetett műtrágyák - alkalmazása. Harmadszor: az ammónium-nitrát előállításával kapcsolatos biztonsági aggályok és szigorú szabályok visszafogják e termék használatát.
(107)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége további információkat kért a Bizottság által nyilvánosságra hozott felhasználási adatok forrására vonatkozóan, és 2014. június 26-án a meghallgatási tisztviselő elnökletével meghallgatásra került sor. Ezt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatokat az eljárás túl késői szakaszában ellenőrizetlenül nyújtották be, és azok nem voltak összhangban a kérelmező által korábban szolgáltatott adatokkal. Ezen túlmenően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy ezek az adatok nagy valószínűséggel nem tartalmazták a műszaki célra szánt ammónium-nitrátra, valamint az ammónium-nitrát és egyéb trágyázó és nem trágyázó anyagok keverékére vonatkozó adatokat, mivel eltértek a kérelmező rendelkezésére álló és a tagjainak megadott hasonló adatoktól. Ezért ezeket az adatokat figyelmen kívül kell hagyni, és helyettük a legjobb rendelkezésre álló tényeket kell felhasználni.
(108)
Ezt az állítást el kell utasítani. A Bizottság felhasználta a kérelmező által az uniós értékesítésre vonatkozóan szolgáltatott adatokat, és azokat összevetette a mintába felvett gyártók ellenőrzött adataival. Az uniós felhasználás megállapításához ezeket a számadatokat kiegészítette a behozatali adatokkal. A Bizottság ezért ezeket az adatokat megbízhatónak tekinti.
(109)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a teljes uniós felhasználás Bizottság általi számítása a ténylegesnél alacsonyabb adatokon alapul, és hogy egy független piacelemző által közzétett jelentés szerint a felhasználás inkább növekszik, mint csökken. Konkrétabban: az említett jelentésből a műtrágya minőségű ammónium-nitrát és a robbanóanyag minőségű ammónium-nitrát iránti 2010. évi uniós keresletre vonatkozóan kiemelt adatok egyeznek a Bizottság 7,1 millió tonna körüli adataival, a korábbi adatok a következő években azonban inkább növekednek, mint csökkennek.
(110)
Ez az állítás megalapozatlan, mivel a Bizottság a kérelmező által szolgáltatott, részben ellenőrzött tényleges adatokat, valamint a rendelkezésre álló statisztikai adatokat használta, és ezeket az adatokat megbízhatónak tartja.
5.2. Az Oroszországból származó behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(111)
Az érintett termék Oroszországból importált mennyisége, piaci részesedése és átlagos árai az alábbiak szerint alakultak:
2. táblázat
A behozatal mennyisége (metrikus tonnában), piaci részesedése és árai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index
100
81
122
121
Piaci részesedés
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Átlagos CIF-ár (EUR/tonna)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.
(112)
Az Oroszországból származó behozatal mennyisége több mint 20 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Piaci részesedése a 2010. évi 2,3 %-ról több mint 30 %-kal, 3,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A CIF-árak a tonnánkénti 201 EUR-ról 264 EUR-ra emelkedtek a felülvizsgálati időszakban. A felülvizsgálati időszak alatt az Uniónak felszámított átlagos orosz CIF-exportárak és az uniós gyártók átlagos gyártelepi árainak összehasonlítása alapján úgy tűnik, hogy az orosz árakkal az uniós árak alá kínálnak. A mintába felvett uniós gyártók uniós független vevőknek felszámított átlagos gyártelepi eladási ára tonnánként 303 EUR volt a felülvizsgálati időszakban. A 3. szakaszban szereplőkkel összhangban azonban, szinte minden olyan exportáló gyártó, amely az érintett terméket értékesítette a felülvizsgálati időszakban, tett árra vonatkozó kötelezettségvállalást, és az EU-nak felszámított exportáraikat az árra vonatkozó - minimális importárakat rögzítő - kötelezettségvállalások határozták meg. Következésképpen az adott exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához.
(113)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság alákínálásra és ár alatti értékesítésre vonatkozó számításai helytelenek, mivel többszörösen kiigazításra szorulnak (a szokásos vámok, a behozatal utáni költségek, a termék eltérései, a csomagolás és a kereskedelem szintje tekintetében). Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt is megjegyezte, hogy egy korábbi, 2002-ben végzett hatályvesztési felülvizsgálathoz képest megváltozott a kiigazítások alkalmazására vonatkozó módszertan. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt javasolta, hogy az alákínálásra vonatkozó számításhoz az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó orosz gyártók Uniónak felszámított exportértékesítési árait, valamint a dömpingellenes vámok alól mentesülő orosz gyártók exportárait kellene használni.
(114)
E tekintetben elegendő emlékeztetni arra, hogy a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben említett okok miatt nem végzett az alákínálásra és az ár alatti értékesítésre vonatkozó számítást. Ezért a fenti állítások megalapozatlanok.
5.3. A harmadik országokból származó behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(115)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja be. A mennyiségi és ártendenciák is az Eurostat adatain alapulnak.
3. táblázat
A behozatal mennyisége (metrikus tonnában), piaci részesedése és árai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egyéb harmadik országok
Mennyiség tonnában
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Piaci részesedés
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Átlagár (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Forrás: Eurostat.
(116)
Az Unió elsősorban Ukrajnából, Grúziából és Szerbiából importál AN-t. Az Ukrajnából származó AN behozatalával szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések 2012-ben hatályukat vesztették. Az Oroszországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal teljes mennyisége csökkent, piaci részesedése nagyjából stabil maradt a figyelembe vett időszakban, és meghaladta az Oroszországból származó behozatal piaci részesedését. Ez a felhasználás ugyanezen időszak alatti csökkenésével magyarázható. Az egyéb országokból származó behozatal átlagos árai az orosz árakkal és az uniós árakkal megegyező tendenciának megfelelően növekedtek.
5.4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(117)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált.
(118)
A kárelemzéshez az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése makrogazdasági mutatók (termelés, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás) és mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) alapján történik. Az előbbiek a kérelmező által az eredeti felülvizsgálati kérelemben és későbbi beadványokban közölt adatokon, valamint statisztikákon alapulnak, és valamennyi ismert uniós gyártóra vonatkoznak. Az utóbbiak a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott és a vizsgálat során ellenőrzött válaszaiban szereplő adatokon alapulnak.
5.4.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(119)
A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette a korábbi vizsgálatok azon ténymegállapításait, hogy a kapacitásra és az érintett termék gyártására vonatkozó, pontos és megbízható adatok gyűjtése összetett tevékenység. A szilárd műtrágyát a granuláló üzemben (prillező toronyban) nyerik az olvadt, illetve oldat állapotú ammónium-nitrát kémiai szintézis útján történő előállítását követően. Az olvadt, illetve oldat állapotú ammónium-nitrát felhasználható a szilárd termék, de egyéb feldolgozott termékek - például kalcium-ammónium-nitrát - előállításához is. A szilárd termék ezenfelül műtrágyaként, de ipari célra is felhasználható. Statisztikai torzulások előfordulhatnak olyan többcélú üzemek miatt, amelyek rövid időn belül át tudnak állni más műtrágyák gyártására vagy más műtrágyák gyártásáról. Az érintett termék alacsonyabb kapacitáskihasználási aránya ezért az uniós gazdasági ágazat általános helyzetének kevésbé jelentőségteljes mutatója.
(120)
Ezen ellentmondások figyelembevétele mellett az uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
4. táblázat
Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Gyártás volumene (tonnában)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Gyártási kapacitás (tonnában)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Kapacitáskihasználás
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Forrás: a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(121)
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat gyártása 2010 és a felülvizsgálati időszak között viszonylag stabil - 7 millió tonna körül - maradt.
(122)
A gyártási kapacitás is nagyjából stabil maradt az időszak során. Az uniós gazdasági ágazat által bejelentett gyártási kapacitás figyelembe veszi a teljes AN-gyártási kapacitást, nemcsak az érintett termék, hanem egyéb termékek esetében is. Az AN tekintetében a tényleges kapacitáskihasználás az egyéb termékek figyelembevétele esetén valójában jóval magasabb. A mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján például a figyelembe vett időszak alatti kapacitáskihasználás mintegy 20 százalékponttal volt magasabb (a 2010. évi 72 %-ról 68 %-ra változott a felülvizsgálati időszakban).
5.4.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés
(123)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevőknek értékesített mennyiség és a piaci részesedés a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
5. táblázat
Értékesítések volumene és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós piacon bonyolított értékesítések volumene (tonnában)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Piaci részesedés
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Forrás: a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(124)
Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések volumene a 2010-ben értékesített mennyiségekhez képest 12 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez a csökkenés - a (106) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt - összhangban van az uniós piacon tapasztalható csökkenő felhasználás általános tendenciájával.
(125)
Mivel a figyelembe vett időszakban az értékesítés és a felhasználás is csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nagyjából stabil maradt, és ezért az uniós gazdasági ágazat nem növekedett.
5.4.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(126)
A mintába felvett négy uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Termelékenység (egység/foglalkoztatottak)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(127)
A figyelembe vett időszakban a mintába felvett négy vállalatnál foglalkoztatottak száma (2010 és a felülvizsgálati időszak között 12 %-kal) csökkent. Mivel ez a csökkenés nagyobb mértékű volt, mint a termelés csökkenése, a mintába felvett uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - az egy főre jutó (tonnában megadott) éves termelésben mérve - 2010 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.
5.4.4. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(128)
Az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem állapította meg a dömpingkülönbözet jelenlegi nagyságát, mivel az orosz importárak minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalásokon alapultak, és ennélfogva nem voltak megbízhatóak annak érdemi vizsgálatához, hogy a dömping folytatódna vagy megismétlődne-e a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
(129)
Ahogyan az a jelenlegi haszonkulcsokból (10. táblázat) és a magas piaci részesedésből (5. táblázat) kiderül, az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatása alól.
5.4.5. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(130)
A mintába felvett uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
7. táblázat
Unión belüli eladási árak
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos gyártelepi eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Egységnyi előállítási költség (EUR/tonna)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(131)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos nettó eladási ára jelentősen emelkedett 2010 és 2012 között, de kismértékben csökkent a felülvizsgálati időszakban.
(132)
Az átlagos előállítási költségek is emelkedtek, elsősorban a legfontosabb inputanyag, a gáz költségeinek növekedése miatt.
5.4.6. Munkaerőköltségek
(133)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy alkalmazottra jutó átlagbér (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(134)
Az egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltség növekedett a figyelembe vett időszakban. A legjelentősebb növekedés 2010 és 2011 között következett be, míg 2012 és a felülvizsgálati időszak között 3 százalékpont volt.
5.4.7. Készletek
(135)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonnában)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
A termelés százalékos arányában kifejezett zárókészlet
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(136)
A zárókészlet 2011-ben és 2012-ben először jelentősen nőtt 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 2010-hez képest 10 %-kal csökkent. A termelés szintjéhez képest a zárókészlet 2010-től a felülvizsgálati időszakig egyformán alakult.
5.4.8. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(137)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségessége, pénzforgalma, beruházása, beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Pénzforgalom (EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Beruházások (EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Beruházások megtérülése
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(138)
A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítés forgalmának százalékos arányában fejezte ki.
(139)
A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók nyereségessége a 2010. évi 11,7 %-ról 14,4 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszakban. Ezzel kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy az elemzéshez használt célnyereségnek figyelembe kell vennie, hogy egy ilyen fokozottan tőkeintenzív ágazatnak kielégítő mértékű, a befektetők által elvárt ROCE-mutatót (lekötött tőke megtérülése) kell elérnie. Ez az állítás nem volt elfogadható, mert az elemzéshez használt célnyereségnek arra a nyereségre kell korlátozódnia, amelynek elérését az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett - dömpingelt behozatal hiányában - elvárhatja.
(140)
A nettó pénzforgalom az uniós gyártóknak a tevékenységeik önfinanszírozására való képessége. A pénzforgalom 82 %-kal növekedett 2010 és a felülvizsgálati időszak között, bár a felülvizsgálati időszakban valamivel alacsonyabb (13, illetve 5 százalékponttal alacsonyabb) volt, mint 2011-ben és 2012-ben.
(141)
A beruházások csökkenő tendenciát mutattak. A csökkenés jelentősebb volt 2011-ben és 2012-ben, a felülvizsgálati időszakban azonban csak 4 %-os volt 2010-hez képest. A beruházások elsősorban az egyre szigorúbb környezetvédelmi előírások betartásának biztosításához kapcsolódtak.
(142)
A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez nagyjából a nyereségesség alakulását követte a figyelembe vett időszak egészében.
(143)
A vizsgálat nem tárt fel olyan nehézségeket, amelyeket a mintába felvett uniós gyártók a tőkebevonás során tapasztaltak volna.
5.5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(144)
A 661/2008/EK rendelet azt a következtetést vonta le, hogy az uniós ágazat gazdasági helyzetét nem érte kár, és hogy ennek a kedvező helyzetnek az volt a legfőbb oka, hogy az érintett termék Oroszországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedések voltak érvényben.
(145)
E hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai megerősítik a korábbi vizsgálat következtetéseit. 2010 és a felülvizsgálati időszak között a gazdasági mutatók szintén kedvezőek voltak. Az uniós felhasználás csökkent, az Oroszországból származó behozatal pedig növekedett, de az uniós gazdasági ágazatnak sikerült jelentős piaci részesedést megtartania és tovább növelnie nyereségességét annak ellenére, hogy 2012-ben és a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb volt a nyereség, mint 2011-ben, tehát csökkenő tendenciát mutatott. Az előállítási költségek leginkább a gáz (az érintett termék előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag) árának emelkedése miatt növekedtek, de az eladási árak is emelkedtek, és lehetővé tették, hogy az uniós gazdasági ágazat egészséges szintű nyereségességet érjen el.
(146)
A (119) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos messzemenő következtetések levonásához nem lehet a kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokra hagyatkozni, és mindent összevetve levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete összességében egészséges, a dömpingellenes intézkedések miatt nem éri kár az orosz AN-export következtében.
(147)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az orosz hatóságok képviselői azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvező helyzete - a harmadik országokba irányuló exportot is beleértve - alátámasztja azt a ténymegállapítást, hogy nem következik be ismételten jelentős kár. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kedvező gazdasági helyzete - a harmadik országokba irányuló exportértékesítés volumenét is beleértve - nem zárja ki eleve automatikusan azt, hogy a helyzet az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben megváltozhat.
6. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(148)
A jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődési valószínűségének értékeléséhez a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezte az orosz exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra kifejtett lehetséges hatását.
(149)
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a tartalékkapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint az orosz gyártók árképzési magatartására összpontosított.
6.1. Az Unión belüli felhasználás
(150)
Az érintett termék Unión belüli felhasználása a felülvizsgálati időszakban a korábbi évekhez képest 11 %-kal csökkent. Az érintett termék felhasználásának csökkenését más műtrágyák használata, az AN gazdálkodók általi hatékonyabb alkalmazása, valamint biztonsági és védelmi aggályok okozzák. Az uniós gazdasági ágazat ezért szűkülő piacon verseng az orosz termékekkel. Ez viszont valószínűleg leszorítja az árakat.
(151)
A nyilvánosságra hozatalt követően és a (109) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége nem értett egyet azzal a ténymegállapítással, hogy az érintett termék Unión belüli felhasználása a jövőben visszaesik. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által említett jelentés szerint azonban valamelyest fellendül a nitrogéntartalmú műtrágyák iránti kereslet, és nem feltétlenül növekszik az érintett termék felhasználása. Az ammónium-nitrát tárolására és felhasználására vonatkozó egyre szigorúbb környezetvédelmi és biztonsági előírások, valamint egyes piacok érettségének elért szintje és az egyre hatékonyabb trágyaszórási eljárások azt jelzik, hogy az érintett termék felhasználása még a műtrágya-felhasználás - különösen a nitrogéntartalmú műtrágyák felhasználásának - fokozódása esetén sem növekszik a belátható jövőben. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.
6.2. Tartalékkapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje és az árképzési magatartás
(152)
A Bizottság a felülvizsgálati időszakban megállapította az orosz tartalékkapacitást, amely az érintett termék teljes uniós felhasználásának több mint 16,9 %-a (lásd a (73) és (74) preambulumbekezdést). Ez a kapacitás tovább nőtt a felülvizsgálati időszakot követően, és becsült értéke jelenleg az uniós felhasználásnak mintegy 24,3 %-a.
(153)
Intézkedések hiányában ezt a tartalékkapacitást minden valószínűség szerint arra használják, hogy további jelentős mennyiségű AN-t állítsanak elő az Unióba szánt export céljára. Az orosz gyártók az általuk gyártott termékek felét már harmadik országokba exportálják. Az oroszországi belföldi felhasználás a jövőben várhatóan mindössze évi 3 %-kal nő. A harmadik országbeli piacokon érvényesített orosz exportárak jóval alacsonyabbak a jelenlegi uniós áraknál. Amennyiben az intézkedések hatályvesztését követően az uniós piacon alkalmazott árak szintje továbbra is jelentősen meghaladja a harmadik országbeli piacokon alkalmazott árakét, az orosz gyártók nemcsak arra kapnak határozott ösztönzést, hogy az uniós piac esetében kihasználják tartalékkapacitásukat, hanem arra is, hogy a harmadik országokba irányuló jelenlegi exportjuk bizonyos részét átirányítsák az uniós piacra.
(154)
Ezen túlmenően a harmadik országokba irányuló további orosz export tekintetében korlátozások vannak érvényben. Az AN-t tekintve a potenciálisan legnagyobb exportpiacok közül egyesekre (Kína, USA, Ausztrália) nem juthat orosz export (lásd a (85) preambulumbekezdést). Nem valószínű, hogy az USA-ban két orosz gyártó számára esetlegesen megállapított nulla vámtétel (lásd a (86) preambulumbekezdést) hatására az orosz export jelentős mértékben áttevődne az USA-ba, mivel az USA-ban csökkentek a belföldi gázárak, amelyek az USA belföldi gázárait alacsonyan tartó fokozódó palagáz-feltárás és a palagázra vonatkozó, hatályos exportkorlátozások miatt várhatóan alacsony szinten is maradnak (lásd még a (86) preambulumbekezdést). A kínai piac továbbra sem áll nyitva az AN behozatala előtt. Az AN jelenlegi felhasználása várhatóan növekedni fog a jelenlegi orosz exportpiacokon (főként Latin-Amerikában és különösen Brazíliában), a jelenlegi orosz tartalékkapacitás azonban több mint kétszerese az említett piacokon prognosztizált felhasználás-növekedésnek, és nem valószínű, hogy ezt a várható többletfelhasználást (kizárólag) az orosz gyártók átvállalják. Több orosz exportpiac, például Egyiptom, Törökország, Peru és Brazília is kiépíti az AN vagy más nitrogénalapú műtrágyák előállításához szükséges kapacitását (lásd a (87) preambulumbekezdést).
(155)
Az uniós piac a földrajzi közelség és a jól bevált forgalmazási csatornák megléte miatt mindenesetre vonzóbb, mint Latin-Amerika. A jóval alacsonyabb szállítási költségek valójában magasabb hasznot biztosítanak az orosz exportőröknek, amelyek a számukra biztosított választási lehetőséggel élve inkább az Unióba értékesítenek, amennyiben az Unión belüli árak szintje továbbra is meghaladja a harmadik országokét.
(156)
A Bizottság oly módon állapította meg az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem károsító árat, hogy azt hozzáadta a (mintába felvett uniós gyártók 7. táblázatban megadott ellenőrzött adatai alapján megállapított) előállítási költséghez, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez és a célnyereséghez.
(157)
A mintába felvett négy uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján az értékesítési, általános és adminisztratív költségek az előállítási költségek 5-8 %-át teszik ki, és a szóban forgó ágazat esetében a célnyereség, egy korábbi vizsgálatban megállapítottak szerint, 8 % (24).
(158)
E számadatok alapján a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot nem károsító ár tonnánként 257 EUR és 264 EUR között mozog.
(159)
A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakban árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett két orosz gyártó egyike a kötelezettségvállalás szerinti minimális importár alatt értékesítette az érintett terméket. Másrészt a másik exportáló gyártó - amely a felülvizsgálati időszak alatt csak rövid ideig tartozott az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá - a minimális importár alatt értékesített. Ilyen körülmények között nem egyértelmű, hogy a kötelezettségvállalások hatályvesztése, valamint a dömpingellenes vámok megszűnése esetén hogyan állapítanák meg áraikat. Megjegyzendő az is, hogy az említett két exportáló gyártó érintett mennyisége nem volt jelentős a felülvizsgálati időszakban. Szem előtt kell tartani továbbá, hogy intézkedések hiányában a többi orosz gyártó ismételten belépne az EU piacára, ami fokozná a verseny által kifejtett árnyomást a piacon, többek között a két exportáló gyártóra nézve is, amelyek esetében kötelezettségvállalások voltak érvényben a felülvizsgálati időszakban.
(160)
A kár megismétlődési valószínűségének értékeléséhez az egyik meghatározó tényező, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó vállalatoktól érkező további export valószínűsíthető ára. A felülvizsgálati időszakban a harmadik országoknak felszámított orosz exportár tonnánként átlagosan 201 EUR volt, azaz 34 %-kal elmaradt az uniós gyártók által az Unióban érvényesített jelenlegi átlagos eladási ártól. Ez az orosz exportár fenntartható szintű, ahogyan azt az (58) preambulumbekezdés megállapítja. Valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó vállalatoktól érkező orosz export a harmadik országokból érkező behozatal, valamint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó orosz behozatal árainál is alacsonyabb árszinten kerülne az uniós piacra, amely árak az uniós gazdasági ágazat nem káros célárának felső sávjában vannak. Eltérő esetben nem tudnának további piaci részesedést szerezni. Mivel az egyik exportáló gyártó esetében az árra vonatkozó kötelezettségvállalás szerinti orosz import jelenlegi árszintje megfelel a nem káros árszint felsősávjának, a Bizottság a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján valószínűnek tartja, hogy az említett további behozatal szintje káros lesz. Az uniós gazdasági ágazat jelenlegi nyereségszintje ellenére az említett valószínű árak veszélyeztetnék azt, hogy az uniós gazdasági ágazat elérhesse azt a rendes nyereséget, amelynek az elérésére dömpingelt behozatal hiányában számíthatna.
(161)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a harmadik országoknak felszámított orosz exportárak és az uniós árak összehasonlításának nincs értelme, mivel az ugyanazon piacokra irányuló értékesítéseket kell összehasonlítani, a vámok, a kereskedelem szintje stb. esetében megfelelő kiigazítások mellett.
(162)
Ez az állítás nem fogadható el. A Bizottság nem azt állítja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az orosz export 34 %-kal az uniós árak alá kínálna. A Bizottság valószínűnek tartja, hogy intézkedések hiányában az orosz export Unióba történő belépésének árszintje alacsonyabb lenne az uniós gyártási költség és az ésszerű nyereség összegénél, és ennélfogva káros lenne. Ezek az árszintek még mindig vonzóbbak lennének az orosz exportőrök számára, mint a harmadik országok piacaira irányuló értékesítés jelenlegi árszintje. Ezért valószínű, hogy a jelenlegi kereskedelmi forgalomtól eltérő tendencia következik be.
(163)
A vizsgálat azt is igazolta, hogy a jelenlegi előállítási költség és ennélfogva a jelenlegi, nem káros ár - a figyelembe vett időszak alatt egyre növekvő előállítási költség miatt - rövid távon nem valószínű, hogy csökken (lásd a 7. táblázatot). A vizsgálat valójában nem derített ki arra utaló jelet, hogy ez a tendencia valószínűsíthetően változna.
(164)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége hangsúlyozta, hogy a nyilvánosságra hozatal előtti napon tájékoztatást adott az Unión belüli csökkenő gázköltségekről. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége különösen egy rangos műtrágyapiaci kiadványban közölt adatokat említett; ez a kiadvány a nem reprezentatív waidhausi árak helyett inkább az ún. „Title Transfer Facility” (TTF) keretében a holland gázpiacon alkalmazott uniós gázkereskedési ponti árakról számolt be. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezenkívül az USA-beli gázárakra, valamint a Yara International által 2014 első negyedévében a befektetői számára készített jelentésre hivatkozott, amely szerint a vállalatnak jóval alacsonyabbak a gázköltségei.
(165)
A Bizottság megjegyzi, hogy néhány gazdálkodói szövetség által benyújtott gazdasági tanulmány (lásd alább az uniós érdekről szóló 7. szakaszt) a következőket állapítja meg: „[a]z Unióban a földgázárak magasabbak mint más régiók többségében, és a jövőben várhatóan emelkednek”. Ami a Yara International által bejelentett gázköltség-csökkenést illeti, ez egyedi eset, mivel a Yara csoport az Unión kívül több olcsó gázforráshoz hozzáféréssel rendelkező nemzetközi csoport. Az érintett termék más gyártói - nevezetesen az Unió keleti régióiban működő gyártók - az orosz gázra hagyatkoznak. A Bizottság ezért továbbra is úgy véli, hogy nincs meggyőző bizonyíték arra, hogy az uniós gyártók számára a gázárak jelentősen csökkennek a közeljövőben.
6.3. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(166)
Mivel orosz ammónium-nitrátot jelentős mennyiségben exportálnának az Unióba káros árszinten, az uniós gyártók az értékesítési volumenük és a piaci részesedéseik fenntartásához a saját áraik csökkentésére kényszerülnének. Az AN valójában nyersanyagjellegű termék, amely esetében a különböző gyártók közötti verseny túlnyomórészt az áron alapul.
(167)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy meg kell vizsgálni az orosz AN Unióba való beléptetésének állítólagos technikai akadályait, nevezetesen a (németországi) értékesítési tilalmat vagy az AN tárolására vonatkozó szigorú szabályozást bizonyos más tagállamokban. Amennyiben ezek a korlátozások a harmadik országbeli exportőrökre és az uniós gyártókra is megkülönböztetésmentesen vonatkoznak, a Bizottság megítélése szerint ezt az állítást el kell utasítani.
6.4. Következtetések
(168)
A vizsgálatok ténymegállapításaira, az oroszországi felhasználás csekély mértékű növekedéséhez kapcsolódó tartalékkapacitásra, a harmadik országokba irányuló export fokozásának korlátozott képességére, valamint az uniós piac vonzerejére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében valószínűleg megismétlődik az Oroszországból származó dömpingelt behozatal.
(169)
A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg nem éri kár. Semmi nem utal azonban arra, hogy ez a kedvező helyzet az intézkedések hatályvesztése esetén fenntartható lesz. Épp ellenkezőleg, a kérelmező által benyújtott piacelemzés szerint az AN piaci árai immár elérték legmagasabb értéküket és az üzleti ciklus csúcsát. Az üzleti ciklus, valamint az árak a jelenlegi előrejelzések szerint visszaesnek. Konkrétabban: úgy tűnik, hogy az árak a 2009 óta tartó egyenletes növekedésüket követően jelenleg csökkennek. Ezért az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt elért ár- és nyereségszintjét nem éri el a belátható jövőben. Az előállítási költségek ugyanakkor stabilak maradnak vagy tovább növekednek, ezáltal lenyomják az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsát. E forgatókönyv keretében, és az Unión belüli csökkenő felhasználás miatt a jelentős mennyiségű és az uniós árak alá kínált árakon bonyolított behozatal megugrása erőteljes nyomást fog gyakorolni a gazdasági ágazat eladási áraira és piaci részesedése jelentős részének elvesztésével jár majd. Ez minden valószínűség szerint elkerülhetetlenül a jelentős kár megismétlődéséhez vezet majd.
(170)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége bírálta, hogy a Bizottság a kérelmező által benyújtott piacelemzésre hagyatkozott, és megjegyezte, hogy 2017-2018-ban a prognosztizált árszintek hasonlóak lesznek a 2010-es árakhoz, és magasabbak lesznek a korábbi évi áraknál. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt is megjegyezte, hogy 2010-ben az uniós gazdasági ágazat átlagos nyereségessége magasabb volt a célnyereségnél (12,8 %), és hogy a Yara International 2014 első negyedévére vonatkozó jelentése ígéretes kilátásokat mutatott be.
(171)
A hatályvesztési felülvizsgálat előretekintő jellege megnehezíti, hogy pontos következtetéseket lehessen levonni a 2017. évi és a későbbi árszintekre vonatkozó előrejelzésekről. Egy független piacelemzés szerint azonban az érintett termék árszintje az elkövetkezendő két évben várhatóan csökken. Ez, valamint az előállítási költségek várható növekedése minden valószínűség szerint csökkenteni fogja az uniós gazdasági ágazat jelenleg elért nyereségét. Ez az előretekintő következtetés annak ellenére érvényes marad, hogy a felülvizsgálati időszakban és a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat elért nyereségszintje meghaladta az egy korábbi vizsgálatban megállapított 8 %-os célnyereséget. E tekintetben nem releváns az a tény, hogy az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket megszüntető hatályvesztési felülvizsgálat nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségét, mivel minden ügyet egyedileg, az adott ügy sajátosságai szerint kell értékelni. Ezenfelül a Yara International által a befektetői számára készített, 2014 első negyedévére vonatkozó jelentés nem kifejezetten az érintett termékről szól, és nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat érintett termékkel kapcsolatos elvárásai helyettesítőjének. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.
(172)
Az orosz hatóságok és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének képviselői azt állították, hogy a Bizottságnak nem sikerült pozitív bizonyítékkal alátámasztania azt a következtetést, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődik az érintett termék dömpingelt behozatala, ami ismételten kárt fog okozni az uniós gazdasági ágazatnak.
(173)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem állapított meg ok-okozati kapcsolatot az intézkedések megszüntetése és a kár megismétlődésének valószínűsége között. Épp ellenkezőleg, úgy tűnik, hogy a kár megismétlődésének valószínűségét a nyilvánosságrahozatali dokumentumban említett külső tényezők (csökkenő felhasználás, csökkenő árak, növekvő előállítási költségek, alacsony kapacitáskihasználási arány) okozzák.
(174)
A Bizottság nem ért egyet ezzel az értékeléssel. Az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődésének valószínűségét elsősorban a jelentős mennyiségű oroszországi dömpingelt kivitel megismétlődésének valószínűsége indokolja, amelynek árszintje - annak ellenére, hogy továbbra is nyereséges lesz az orosz exportőrök számára - nem éri el az uniós árakat. A Bizottság - azáltal, hogy átfogó értékelésében megemlített néhány külső tényezőt - csupán megnevezte azokat az egyéb tényezőket, amelyek hatást gyakorolhatnak az uniós gazdasági ágazatra és ennélfogva az uniós gazdasági ágazat helyzetére az elkövetkezendő években, ez azonban nem érvényteleníti azt a következtetést, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődhet a káros dömping.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
(175)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Oroszországgal szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek - többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei - felmérésével történt.
(176)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.
(177)
Az eredeti vizsgálatban az intézkedések elrendelését a Bizottság nem tekintette az uniós érdekkel ellentétesnek. Mivel ez a vizsgálat felülvizsgálat, és 1995 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések érintett felekre kifejtett indokolatlan negatív hatásainak értékelését.
(178)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódásának és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy a meglévő intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekét.
7.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(179)
A meglévő intézkedések hozzájárultak az Oroszországból érkező dömpingelt behozatal számottevő csökkenéséhez, és kárenyhítést biztosítottak az uniós gazdasági ágazat számára. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete egészséges, amit elsősorban a folyamatosan realizált nyereség bizonyít. Fontos azonban megjegyezni, hogy egyes uniós gyártók nyeresége már jóval alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által elért átlagos nyereség, sőt a 8 %-os célnyereséget sem éri el.
(180)
Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint az orosz gyártók okozta egyre tisztességtelenebb versenynek lesz kitéve. Az intézkedések megszűnése kétségkívül a gazdasági helyzetük gyors romlásához vezetne. Az intézkedések megszüntetése ennélfogva nem szolgálja az uniós gazdasági ágazat érdekét.
7.2. Az importőrök érdeke
(181)
A korábbi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az intézkedések elrendelése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. Az EFIA érdekelt félként jelentkezett, és több ok miatt az intézkedések hatályvesztésének lehetővé tételét kérte; ezek az okok a következők:
-
az intézkedések csaknem 20 éve érvényben vannak, és elérték kívánt hatásukat, az uniós gyártók védelmét,
-
az oroszországi belföldi felhasználás fokozódása miatt nem áll fenn az a kockázat, hogy az orosz termékeket ismételten az Unióba irányítják,
-
a felhasználók érdeke, hogy hozzáférjenek a választási lehetőségeket növelő különböző ellátási forrásokhoz.
(182)
Ezeket az állításokat el kell utasítani. Igaz, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg nem éri jelentős kár. A hatályvesztési felülvizsgálat során megválaszolandó kérdés azonban az, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mi történne a jövőben. Ebben a tekintetben az uniós gazdasági ágazat jelenlegi teljesítménye csak meghatározó útmutatásként használható ahhoz, hogy mi történhetne a jövőben, ha lehetővé tenné a nem káros ár szintjének értékelését.
(183)
Az uniós importőrök és kereskedők számos forráshoz hozzáférnek az Unión belül és kívül, Oroszországot is beleértve. Oroszország az egyetlen ország, amely ellen intézkedések vannak hatályban.
7.3. A felhasználók érdeke
(184)
Több felhasználói szövetség jelentkezett. Ezek közül néhányan azonban csupán érdekelt félként való elismerésüket kérték, és az uniós érdekkel kapcsolatban konkrétan nem foglaltak állást. Két nemzeti szövetségnek az volta a véleménye, hogy a meglévő intézkedések fenntartásához már nem fűződik érdekük, miután azok annyi évig hatályosak voltak.
(185)
Az említett okok a következők voltak:
-
a műtrágyáknak a gazdálkodók előállítási költségeire kifejtett jelentős hatása (növényfajtáktól függően a változó költségeik 7-42 %-a),
-
az uniós gyártók által felszámított árnál mintegy 15-20 EUR-val olcsóbb áron lehetséges műtrágyavásárlás,
-
egy kissé eltérő termékhez való hozzáférés lehetősége (az orosz műtrágyaszemcsék állítólag valamivel kisebbek az uniós műtrágyaszemcséknél, és ezért bizonyos termékekben való felhasználásra alkalmasak), és
-
több szállító igénybevételének lehetősége, ami ezáltal fokozza a versenyt, valamint elkerülhetők az oligopolisztikus helyzetek és az árrögzítés.
(186)
Ezek az állítások ugyanazon okok miatt elfogadhatatlanok, mint amelyek a (182) és (183) preambulumbekezdésben szerepelnek. A Bizottságnak nincs tudomása az uniós piacon szabadon versengő uniós gyártók körében alkalmazott versenyellenes gyakorlatról.
(187)
A felhasználói kérdőívre egyetlen gazdálkodó sem válaszolt. Ezért az összes műtrágya - és különösen az AN - által a gazdálkodók előállítási költségeire kifejtett pontos hatás nem volt ellenőrizhető. Ennélfogva az alacsonyabb AN-áraknak a gazdálkodók előállítási költségeire gyakorolt - állítólag rendkívül kedvező - hatása nem volt megerősíthető. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján azonban az AN az összes nitrogéntartalmú műtrágya (ammónium-nitrát, kalcium-ammónium-nitrát, karbamid, karmabid-ammónium-nitrát oldat, NPK/NP/NK stb.) (25) teljes uniós felhasználásának csak hozzávetőleg 21 %-át teszi ki. Mivel azonban léteznek egyéb (több káliumot és foszfátot tartalmazó) műtrágyák is, az uniós gazdálkodók által használt összes műtrágyában előforduló AN részaránya még 21 %-nál is kevesebbre becsülhető. Következésképpen ésszerűen megállapítható, hogy a hatályos intézkedéseknek az összes uniós gazdálkodóra kifejtett hatása nem jelentős.
(188)
Ezenfelül még abban az esetben is, ha úgy tűnhet, hogy nagyon rövid távon az olcsóbb műtrágyákhoz való hozzáférés a gazdálkodók érdekét szolgálja, rövid, illetve középtávon valószínű az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődése, valamint annak kockázata, hogy az Unió bizonyos régióiban működő veszélyeztetettebb uniós gyártók közül egyesek esetleg megszüntetik tevékenységüket. Ezért a jövőben a felhasználók, illetve a gazdálkodók még kevesebb szállító közül választhatnak, és ezáltal az orosz exporttól függővé válhatnak, ami ilyen forgatókönyv esetén valószínűleg megemelné az árakat.
(189)
Egy felhasználói szövetség benyújtotta egy független gazdasági tanácsadó tanulmányát, amely szerint a hatályos intézkedések megszüntetése következtében a felhasználók javára csökkenne az Unióban a műtrágyák ára, kismértékben növekedne a behozatal mennyisége, és az uniós gyártókat elenyésző negatív hatás érné, amelyet azonban ellensúlyozna a jelenleg stabil haszonkulcsuk. Megjegyzendő azonban, hogy a gazdasági tanulmányban említett feltevések közül néhány nem felel meg a vizsgálat ténymegállapításainak. A vizsgálat megállapította, hogy az AN Oroszország által harmadik országoknak felszámított exportára alacsonyabb az említett gazdasági tanulmányban szereplő becsült árnál. Hasonlóképpen, az orosz kapacitás és a potenciális belföldi felhasználás megállapított értékei eltérnek az intézkedések megszüntetésének hatását szemléltető szimulációkhoz használt értékektől. Ennélfogva meghatározó következtetések levonásához nem lehet teljes egészében a tanulmányban szereplő értékelésre hagyatkozni.
(190)
A nyilvánosságra hozatalt követően több gazdálkodói szövetség kért meghallgatást a Bizottságtól, és benyújtotta az előző prembulumbekezdésben említett tanulmány kismértékben felülvizsgált változatát, amely figyelembe veszi a Bizottság által a nyilvánosságrahozatali dokumentumban közölt adatokat.
(191)
Úgy tűnik, hogy a felülvizsgált tanulmány megerősíti a Bizottság azon feltevését, hogy az orosz exportár az orosz belföldi árakéhoz közelítő szintre csökkenne, ami tonnánként 221 EUR. Az uniós gyártók ezáltal arra kényszerülnek, hogy a piaci részesedésük elvesztésének elkerülése érdekében csökkentsék áraikat.
(192)
A gazdálkodók képviselői ismertették nehéz helyzetüket: mezőgazdasági termékeket előállító harmadik országbeli gyártókkal állnak versenyben anélkül, hogy dömpingellenes vámok védenék őket, szemben az érintett terméket előállító uniós gyártókkal. Arra számítanak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék ára csökken, az uniós gyártókra kiható negatív következményeket pedig ellensúlyozza a gazdálkodók - az Unióban több millió főt érintő felhasználói kategória - haszna. A gazdálkodók képviselői azt is megemlítették, hogy az érintett termék árának csökkenése esetén inkább az érintett terméket vásárolnák meg, mint az egyéb, kevésbé drága, de környezetszennyezőbb műtrágyákat, amilyen például a karbamid vagy a karbamidból és ammónium-nitrátból előállított oldat. Ez a környezet szempontjából kedvező lenne. Azt javasolták, hogy az intézkedések fenntartása esetén azokat fel kellene függeszteni (hasonló történt a Kínából, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó különböző vizsgálatok esetében (26)).
(193)
A Bizottság körültekintően megvizsgálta a gazdálkodói szövetségek által felhozott érveket. Vitathatatlan, hogy az uniós gazdálkodók hozzáféréssel rendelkeznek az uniós gyártók és az orosz exportáló gyártóktól eltérő harmadik országbeli gyártók által gyártott érintett termékhez. Mindenekelőtt - ahogyan az a 2014. június 19-i meghallgatáson megerősítést nyert - és a gazdasági tanulmányban szereplő feltevéssel ellentétben azonban nincs garancia arra, hogy (a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén) bármely esetleges kezdeti árcsökkenést továbbadnának a végső felhasználóknak. Amikor a gazdálkodók megveszik az érintett terméket, igen gyakran forgalmazóktól vásárolnak, és még a termék származásával sincsenek tisztában mindaddig, amíg az kielégíti az elvárásaikat (a szemcsék vagy a granulátumok mérete stb. tekintetében). Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén kifejezetten valószínű, hogy az érintett terméket előállító uniós gyártókat ismételten kár éri, azonban nincs garancia arra, hogy a felhasználóknak ebből valamilyen előnye származna.
(194)
Az érintett termék behozatalára évek óta vannak érvényben dömpingellenes intézkedések anélkül, hogy ezek a gazdálkodóknak a létüket veszélyeztető, aránytalan költségeket okoznának. Az uniós érdek elemzése során a Bizottság az intézkedések fenntartásának arányosságát a különböző - és néha ütköző - érdekek figyelembevételével értékeli. Az intézkedések fenntartása az uniós gyártók érdekét szolgálja, mivel az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében sokuk tevékenysége megszűnne. Az arányosság tekintetében tehát, mivel a Bizottság nem rendelkezik arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy az intézkedések következtében a gazdálkodók számára aránytalan költségek merülnének fel, az Uniónak érdeke fűződik az intézkedések megtartásához. A gazdálkodók mindenesetre elismerték, hogy inkább több ellátási forrást szeretnének, és hogy az uniós ágazat megszűnéséhez nem fűződne érdekük.
(195)
Végezetül, ahogyan a (193) preambulumbekezdésben szerepel, nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések megszüntetése az AN árának csökkenéséhez vezetne, amelyet továbbadnának a felhasználóknak, és amelynek hatására az egyéb, környezetszennyezőbb műtrágyákról az ammónium-nitrátra térnének át. Ezért az állítólagos kedvező környezeti hatás nem megalapozott. Mindenesetre a lehetséges kedvező környezeti hatás nem lenne olyan nagyságrendű, hogy az intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekébe ütközne. Ami az intézkedések felfüggesztésére vonatkozó javaslatot illeti, erre azért nincs lehetőség, mert az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésében foglalt jogi követelmények ebben az esetben nem teljesülnek.
(196)
A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések megszüntetése nem szolgálná a felhasználók érdekeit, vagy legalábbis a felhasználók további előnyei nem haladnák meg az uniós gazdasági ágazatra hárított többletköltségeket.
7.4. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(197)
A (179)-(195) preambulumbekezdésre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(198)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A Bizottság kijelölt számukra egy időtartamot is, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(199)
A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába ki nem választott orosz gyártók egyike azt kérte a Bizottságtól, hogy egy kötelezettségvállalás tekintetében kezdjen tárgyalásokat, továbbá minimális árat és mennyiségi felső határt javasolt. Az alaprendeletben azonban nem szerepel jogalap a kötelezettségvállalási felajánlások hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében történő elfogadásához. A szóban forgó orosz gyártó az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezhetne időközi felülvizsgálatot, ha megítélése szerint e felülvizsgálat feltételei teljesülnek.
(200)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Acron csoport azt kérte a Bizottságtól, hogy a csoport vonatkozásában szüntesse meg az eljárást, mivel az Acron a többi orosz gyártóval összevetve más helyzetben van. A felülvizsgálat ténymegállapításai szerint azonban az Acron ugyanolyan helyzetben van, mint a többi orosz gyártó. Ezen túlmenően az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése nem rendelkezik a különböző exportáló gyártók megkülönböztetésére szolgáló jogalapról.
(201)
Ennek megfelelően, valamint a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatosan levont következtetésekre tekintettel megállapítható, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó, a 989/2009/EK tanácsi rendelettel módosított 661/2008/EK rendelet által előírt dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani.
(202)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) A végleges dömpingellenes vámtétel az a), b) és c) pontban foglaltak szerint rögzített összeg:
a)
az Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot” (Novomoszkovszk, Oroszország) „Nevinnomyssky Azot” (Nevinnomisszk, Oroszország) vagy az Open Joint Stock Company (OJSC) által előállított, és vagy az első független uniós vevőnek közvetlenül értékesített vagy az EuroChem Trading GmbH (Zug, Svájc) által, illetve az Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroChem” (Moszkva, Oroszország) vagy az EuroChem Trading GmbH (Zug, Svájc) által az első uniós vevőnek értékesített áruk (kiegészítő TARIC-kód: A522) esetében:
Árumegnevezés
KN-kód
TARIC-kód
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
3102 30 90
-
32,82
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 29 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 60 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 90 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, foszfor- és káliumtartalom nélkül
3105 10 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
20
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
30
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
40
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
50
28,88
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
30
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
40
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
50
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
60
28,88
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
10
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
20
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
30
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
40
29,41
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
10
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
20
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
30
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
40
29,41
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
30
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
40
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
50
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
60
28,88
b)
A JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat által gyártott áruk esetében (kiegészítő TARIC-kód: A959):
Árumegnevezés
KN-kód
TARIC-kód
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
3102 30 90
-
47,07
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
47,07
Az (1) bekezdésben említett, a JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat által előállított áruk, valamint az alábbi táblázatban nem említett áruk esetében nem alkalmazandó dömpingellenes vám.
c)
Az összes többi vállalt esetében (kiegészítő TARIC-kód: A999):
Árumegnevezés
KN-kód
TARIC-kód
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
3102 30 90
-
47,07
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 29 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 60 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 90 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, foszfor- és káliumtartalom nélkül
3105 10 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
20
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
30
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
40
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
50
41,42
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
30
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
40
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
50
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
60
41,42
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
10
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
20
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
30
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
40
42,17
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
10
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
20
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
30
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
40
42,17
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
30
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
40
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
50
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
60
41,42
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátásukat megelőzően sérültek, és ezért a vámérték meghatározásához a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (27) 145. cikke alapján arányosításra kerül, a (2) bekezdésben megállapított dömpingellenes vám összege a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának megfelelő százalékos arányban csökkentendő.
(4) Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba bocsátott behozatalra.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett, olyan vállalatok által számlázott behozatal, amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve a módosított 2008/577/EK határozatban szerepel, mentes az 1. cikkben kivetett dömpingellenes vám alól, feltéve, hogy:
-
az importált termékeket közvetlenül az említett vállalatok gyártják, szállítják és számlázzák ki az első független uniós vevőnek, valamint
-
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, amely tartalmazza legalább ez e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot, valamint
-
az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.
(2) Vámtartozás keletkezik a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:
-
ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 23-án.