РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
A BIZOTTSÁG 470/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. május 13.)
a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 14. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
2013. november 28-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az 1205/2013/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára.
(2)
Az eljárás megindítására 2013. február 28-án került sor, azt követően, hogy panaszt (3) nyújtottak be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a szolárüveg teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
(6)
Ezt követően a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára meghatározott időszak állt rendelkezésre, hogy benyújtsák a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.
3. Mintavétel
(8)
Az egyik exportáló gyártó állítása szerint az ideiglenes rendelet (7), (11) és (75) preambulumbekezdéséből nem derül ki egyértelműen az uniós gyártók teljes száma. E tekintetben a Bizottság megerősíti, hogy nyolc uniós gyártó jelentkezett, illetve folytatott tevékenységet a vizsgálati időszak alatt. Az uniós gyártók kilétét - egy kivételével - nem hozták nyilvánosságra. Az általános jellegű tájékoztatóra adott válaszában a panaszos megnevezett három olyan uniós gyártót is (Guardian, AGC és Centrosolar Glass), amelyek felhagytak tevékenységükkel, valamint egy negyedik gyártót (Saint Gobain), amelyik jelentősen lecsökkentette termelését.
(9)
A kínai exportáló gyártókat, illetve az uniós gyártókat érintő mintavételi eljárásra vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (7)-(24) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.
4. A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások
(10)
Az ideiglenes rendelet elfogadását követően egy második együttműködő felhasználó, nevezetesen a Viessmann Faulquemont SAS (Franciaország) telephelyein is sor került ellenőrző látogatásra.
5. Eljárási jogok
(11)
Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy esetében az ideiglenes nyilvánosságra hozatal hiányos volt, különösen a dömping-, az ár-alákínálási és a kárkülönbözet kiszámításának tekintetétében. Megfelelő nyilvánosságra hozatal hiányában megfosztották az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet), a WTO dömpingellenes megállapodása, illetve az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított, védelemhez fűződő alapvető jogától.
(12)
A dömpingkülönbözet kiszámítása kapcsán az exportáló gyártó azt állította, hogy az ideiglenes nyilvánosságra hozatal nem tartalmazott részleteket arról, hogy a bevonás és az úsztatott gyártási eljárás (lásd az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdését) költségeit mekkora összeggel igazították ki, illetve hogy az értékesítési, az általános és az adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs tekintetében milyen százalékos érték került alkalmazásra a kiigazításkor.
(13)
A kifogást jogosnak találták, és a Bizottság további információkat hozott nyilvánosságra. Amennyiben az információk bizalmas jellegéből adódóan a pontos adatok közzétételére nem volt mód, értéktartományokat tüntettek fel.
(14)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a közzétett adatok még így sem elégségesek, és azzal érvelt, hogy különösképpen az nem egyértelmű, hogy a bevonási költségek tekintetében végrehajtott kiigazításkor vajon az egy felület bevonásakor, vagy a két felület bevonásakor felmerülő költségeket, vagy esetleg a mindkét eljárás kapcsán jelentkező költségeket vették-e figyelembe.
(15)
Ahogyan az a (68) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül, az érdekelt felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy következetesen különbség mutatkozna az egy oldalon bevont, illetve a két oldalon bevont szolárüveg gyártási költségei között. A Bizottság éppen ezért nem tett különbséget az egy oldalon bevont és a két oldalon bevont szolárüveg között a kiigazítás mértékének kiszámításakor.
(16)
A károkozást illetően ugyanez az exportáló gyártó azt kifogásolta, hogy a részére megküldött egyedi tájékoztatóban az öt terméktípusból kettő esetében az uniós gyártók eladási és irányárait „korlátozott” jelzéssel látták el, vagy azok bizalmas jellegére hivatkozva értéktartományokat adtak meg.
(17)
A vállalat emellett azt is kifejtette, hogy a jelenlegi esetet magas szintű titkosság jellemzi, amiből adódóan a mintába felvett uniós gyártók közül csak egy gyártó kiléte ismeretes. Emiatt a vállalat úgy véli, hogy még ha csak egy vagy két uniós gyártó adatait is tartalmazzák bizonyos terméktípusokra vonatkozó információk, akkor sem lehetne megállapítani e vállaltok kilétét, és ezáltal jelentős versenyelőnyhöz juttatni együttesen vagy külön-külön az exportáló gyártókat uniós versenytársaikkal szemben.
(18)
Az alaprendelet 20. cikke szerint a Bizottság valóban köteles az ideiglenes intézkedések megállapítását követően nyilvánosságra hozni az intézkedések bevezetésének alapjául szolgáló lényeges tények és szempontok részleteit. A Bizottság ugyanakkor az alaprendelet 19. cikke szerint szintén köteles bizalmasként kezelni minden természeténél fogva bizalmas információt, vagy amelyet ilyenként bocsátottak rendelkezésére.
(19)
Ebben a konkrét esetben az uniós gyártók által alkalmazott tényleges eladási árakat és irányárakat két terméktípus tekintetében törölték, illetve helyettesítették értéktartományok feltüntetésével, aminek hátterében az áll, hogy az egyik terméktípusra vonatkozóan csak egy vagy két uniós gyártó szolgáltatott információt. Az ágazaton belül ráadásul köztudott, hogy e konkrét terméktípus előállításával más uniós gyártó nem foglalkozik. Következésképpen a Bizottság ezeket az adatokat természetüknél fogva bizalmas információnak tekinti, mivel nyilvánosságra hozataluk jelentős versenyelőnyhöz juttatná a versenytársakat és/vagy rendkívül hátrányosan érintené az adatszolgáltató vállalato(ka)t. Ezenkívül egy másik terméktípus ugyanezen adathalmazra vonatkozó információit is törölték annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló összesített adatokból ne lehessen meghatározni az első terméktípushoz tartozó értékeket.
(20)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a vállalat ismételten kijelentette, hogy a kárkülönbözet kiszámítása tekintetében a nyilvánosságra hozatal hiányos és nem megfelelő. Konkrétan azt kifogásolta, hogy nem világos, milyen módon választották ki azt a második terméktípust, amelynek adatait törölték. A Bizottság tisztázni kívánja, hogy teljesen véletlenszerű alapon történt a kiválasztás.
(21)
A nyilvánosságra hozatal állítólagos hiányosságát illetően a vállalat megoldásként azt javasolta, hogy a bizottsági tisztviselők fogadják a vállalat ügyvédeit, és anélkül, hogy másolat készülne a bizalmas jellegű dokumentumokról, részletekbe menően vitassák meg velük a dömping- és kárkülönbözet kiszámítását, vagy alternatív megoldásként tegyék lehetővé a bizottsági létesítmények területén található adatszobákba való belépést, ahol feljegyzések készíthetők.
(22)
E kérésnek a Bizottság nem tudott eleget tenni. A vállalat ügyvédei csak úgy tudják ellenőrizni a számításokat, ha megkapják az egy vagy két vállalatra vonatkozó pontos adatokat. Minthogy az alaprendelet 19. cikkével összhangban a szóban forgó adatokat a Bizottság köteles bizalmasan kezelni, erre nem kerülhet sor.
(23)
A végleges nyilvánosságra hozatal keretében a Bizottság mindemellett kifejezetten kitért arra, hogy - a meghallgató tisztviselő megbízatása (4) alapján - a vállalat bármely, a védelemhez való jogához kapcsolódóan felmerülő kérdéssel - így az aktákba történő betekintéssel is - megkeresheti a meghallgató tisztviselő. A vállalat azonban a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek benyújtására magadott határidőn belül nem kérte a meghallgató tisztviselő közbenjárását.
(24)
A fentiekre tekintettel a Bizottság elutasítja az érintett exportáló gyártó eljárási jogainak esetleges megsértésére vonatkozó állításokat.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(25)
Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően az érintett termék a 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökés-állóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék, közkeletű nevén „szolárüveg”). Az érintett terméket jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá sorolják be.
2. A termékkört érintő kérelmek
(26)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében szereplő megállapítás ellenére ki kell zárni a termékkörből azon kertészeti üveget, amelynek műszaki jellemzői megfelelnek a szolárüveg - ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében meghatározott - műszaki jellemzőinek. Az exportőr egyfelől azzal érvelt, hogy a kertészeti üveg a szolárüvegétől igen eltérő fizikai jellemzőkkel rendelkezik, minthogy: i. a kertészeti üveg a vevők egyedi kéréseinek megfelelően több méretben, míg a szolárüveg rögzített méretekben készül, ii. a kertészeti üveget esetenként mindkét oldalán bevonják, a fényelektromos (fotovillamos) napelemmodulokhoz alkalmazott szolárüveget azonban nem vonják be mindkét oldalán. Második érvként a kertészeti üveg állítólagos eltérő alkalmazására hivatkozott, azt állítva, hogy az nem használható fel sem fényelektromos napelemmodulok, sem pedig napkollektorok gyártásához.
(27)
A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja az állítást. Először is irreleváns, hogy az üvegházak gyártásához használt szolárüveg méretei eltérnek a fényelektromos napelemmodulokhoz, illetve a napkollektorokhoz alkalmazott szolárüveg méreteitől, mivel a mérettel kapcsolatos igények a fényelektromos napelemmodulok és az üvegházak esetében is változhatnak. Ezenfelül valamely terméknek ezen az alapon történő kizárása esetleg a dömpingellenes intézkedések kijátszásához vezethet. Másodszor, a piacon értékesített kertészeti üveg nem kizárólag két oldalon bevont szolárüveg, hanem lehet bevonat nélküli és egy oldalon bevont is. Ráadásul - a (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - a fényelektromos napelemmodulokhoz és a napkollektorokhoz is egyaránt használnak mindkét oldalon bevont üveget. Ezen fizikai jellemző alapján tehát nem lehet különbséget tenni a kertészeti üvegként alkalmazott szolárüveg és az egyéb célokra felhasznált szolárüveg között. Végezetül, nem zárható ki, hogy az üvegházgyártásra szánt szolárüveget fényelektromos napelemmodulok és/vagy napkollektorok gyártásához fogják felhasználni.
(28)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr azt állította, hogy a vállalatok számára igazgatási terhet és időbeli veszteséget jelent az, hogy a bútorüvegként ugyancsak felhasználható szolárüveget nem zárták ki a hatály alól. Ez állítólag arra vezethető vissza, hogy a vállalatoknak tesztjelentéseket kell küldeniük az Unión belüli vámhatóságok részére minden olyan esetben, amikor a vámhatóságok részéről kérdés merül fel azzal kapcsolatban, hogy az importárukra alkalmazni kell-e az intézkedéseket.
(29)
A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó üvegtípusokat nem indokolt kivonni a vizsgálat hatálya alól azért, mert adott esetben a szolárüveg kertészeti és bútorüvegként is felhasználható. Az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal káros hatásaival szembeni megfelelő védelmének biztosítása érdekében el kell kerülni a joghézagokat, amelyek lehetővé tehetik az intézkedések kijátszását. A megfelelő védelemből fakadó pozitív hatás nagyobb annál a negatív hatásnál, amelyet az érintett importőr - vitatható módón - elszenvedett az igazgatási többletteher következtében.
(30)
Egy másik exportáló az úsztatott üveg termékkörből való kizárása mellett érvelt, arra hivatkozva, hogy az általa előállított üveg az építőipar és az üvegházak piacán kerül felhasználásra. Megjegyezte továbbá, hogy úsztatott üveget nem alkalmaznak fényelektromos napelemmodulok gyártásához. A Bizottság által az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében felsorakoztatott érvek alapján a Bizottság azonban ismételten kijelenti, hogy az úsztatott üveg egyértelműen megfelel a szolárüveg ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében meghatározott műszaki jellemzőinek. Emellett, mind az uniós gyártók, mind pedig az exportáló gyártók állítanak elő úsztatott üveget. Ezt alátámasztják a nyilvánosság számára hozzáférhető, interneten közzétett információk (5). Ebből következően ezt az állítást elutasították.
3. Következtetés
(31)
Az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)-(33) preambulumbekezdésében szereplő következtetések megerősítést nyernek.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt, majd pedig a végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság hibát vétett, amikor elutasította piacgazdasági elbánás iránt benyújtott kérelmét. A piacgazdasági elbánásról hozott döntéssel kapcsolatban ezt az észrevételt már az ideiglenes szakaszban is benyújtották, és a Bizottság azt az ideiglenes rendelet (43) és (47) preambulumbekezdésében elutasította.
(33)
Az exportáló gyártó állítása szerint a gazdasági előny, amelyre a kedvezményes adórendszerek és a támogatások révén tett szert nem képezi árbevételének jelentős hányadát. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy ezzel az érvvel - több más érvvel együtt - a Bizottság már foglalkozott az exportőrnek küldött, 2013. szeptember 13-án kelt levelében, amelyben értesítette a felet a rá vonatkozó piacgazdasági elbánás meghatározásáról. A szöveg különösen azt hangsúlyozta, hogy annak megállapítása szempontjából, hogy vajon a torzulás „jelentős” mértékűnek tekinthető-e, a vizsgálati időszak alatt szerzett gazdasági előny abszolút összege - a szóban forgó gazdasági előny jellegéből adódóan - nem bír jelentőséggel. Ezt az állítást ezért elutasítják.
(34)
A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (34)-(47) preambulumbekezdésében foglalt azon megállapítás, hogy valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet el kell utasítani.
2. Rendes érték
2.1. Az analóg ország kiválasztása
(35)
Az ideiglenes rendeletben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban Törökországot választották ki megfelelő analóg országnak. Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a rendes érték meghatározásához Törökország nem megfelelő analóg ország, mivel Törökországban mindössze egyetlen szolárüveggyártó működik, és a törökországi piacon gyakorlatilag egyáltalán nincs szolárüvegimport. Az exportáló gyártó emellett azt állította, hogy a szolárüveg törökországi belpiacán alkalmazott haszonkulcs kiugróan magas volt, ami miatt a rendes érték mesterségesen magas szintet ért el. Ugyanez az exportáló gyártó emlékeztetett arra is, hogy a Törökországban előállított szolárüveg esetében nem alkalmaznak bevonási technológiát, és egyetlen törökországi szolárüveg sem készült úsztatott gyártási eljárással. Mindezek következtében a rendes érték megállapításához szükséges kulcstényezők nincsenek jelen a hasonló termék törökországi belpiacán. Az exportáló gyártó ezért azt állította, hogy a rendes értéket inkább az uniós árak alapján kellett volna megállapítani.
(36)
A Bizottság először is emlékeztet arra, hogy a hasonló termék tekintetében Törökország nem tart érvényben jelentős kereskedelmi akadályokat. Nem lehet tehát levonni azt a következtetést, amely szerint a törökországi szolárüvegpiac nem enged teret a nemzetközi kereskedelemnek. Éppen ellenkezőleg: a piac nyitott, és a hasonló termék belföldi piaci árát szabadon a kereslet és kínálat egymáshoz való viszonya határozza meg.
(37)
Másodszor, a törökországi belföldi piac kirívóan magas profitjára vonatkozó állítást illetően a Bizottság hangsúlyozza, hogy az uniós gyártók figyelembe vett időszak alatt elért nyereségéhez képest nem tapasztalt kiugróan magas haszonkulcsot a hasonló termék törökországi piacán a vizsgálati időszak során.
(38)
Harmadszor, az, hogy bizonyos terméktípusok adott harmadik országban nem találhatók meg, még nem jelenti azt, hogy a szóban forgó ország ne lenne megfelelő analóg ország. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése épp ellenkezőleg azt írja elő, hogy amennyiben bizonyos terméktípusok esetében nem történt belföldi értékesítés, akkor a rendes értéket a Bizottság a származási országban felmerülő előállítási költségnek és az ehhez hozzászámított értékesítési, általános és adminisztratív költségeknek, valamint a nyereség ésszerű összegének alapján köteles meghatározni. A bevonáshoz, illetve az úsztatott gyártási eljáráshoz kapcsolódó költségek alapjául az uniós gazdasági ágazattól származó, ellenőrzött adatok szolgáltak.
(39)
A fentiekre tekintettel elutasítják azt az állítást, mely szerint Törökország nem megfelelő analóg ország.
(40)
Ezenkívül a Bizottság nem fogadja el azt az állítást, mely szerint a rendes értéket az Unióban ténylegesen fizetett ár alapján kellett volna megállapítani. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság kizárólag abban az esetben alkalmazhatja az uniós árakat a rendes érték meghatározásához, ha nincs arra lehetősége, hogy azt megfelelő analóg országból származó adatok alapján állapítsa meg. Minthogy megállapítást nyert, hogy létezik olyan megfelelő analóg ország, amelynek esetében a gyártó részéről kellő együttműködés áll fenn, a Bizottság köteles volt az ebből az analóg országból származó adatok alapján meghatározni a rendes értéket, és nem folyamodhatott az uniós árak használatához (6).
(41)
A Bizottság megerősíti, hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében kiválasztott analóg ország Törökország.
2.2. Rendes érték
(42)
Az egyik exportáló gyártó szerint a Bizottság hibát vétett akkor, amikor kizárólag az analóg országban történt nyereséges értékesítések és a nem nyereséges értékesítések vélelmezett haszonkulccsal növelt értéke alapján határozta meg a rendes értéket.
(43)
A Bizottság megerősíti, hogy - miként azt az ideiglenes rendelet (61) és (62) preambulumbekezdése kifejti és az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése előírja - a rendes érték meghatározása előtt megbizonyosodott afelől, hogy a nyereséges értékesítések aránya a törökországi belföldi piacon a hasonló termék valamennyi terméktípusa esetében elérte a 80 %-ot. Ennek megfelelően tehát a törökországi belföldi piacon történt valamennyi - nyereséges és nem nyereséges - értékesítést figyelembe vette a rendes érték meghatározásakor. Ez az állítás tehát megalapozatlan és ezért elutasították.
(44)
A rendes érték meghatározásával kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)-(64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.3. Exportár
(45)
Az exportárakkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.4. Összehasonlítás
(46)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazította. Érvelése szerint a gyártó és a vele kapcsolatban álló kereskedő gazdasági egységet alkotnak, ami eleve kizárja a szóban forgó kiigazítás elvégzését. A kiigazítás szintje mindenesetre túl magas, mivel annak meghatározásához a Bizottság a tényleges haszonkulcsot vette alapul, amely viszont nem a szokásos piaci árakat tükrözi, hanem transzferárazási megállapodás eredménye. A Bizottságnak ehelyett a kiigazítást (amennyiben az egyáltalán szükséges volt) a gyártó és a független importőr közötti, a piaci árak szerinti becsült haszonkulcs alapján kellett volna elvégeznie.
(47)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az exportáló gyártó saját, működő exportrészleggel rendelkezik, amely az uniós ügyfelekkel tárgyalásokat folytatott az értékesítési feltételekről, feladta a gyártásra vonatkozó megrendeléseket, megszervezte és lebonyolította a végtermék uniós ügyfelekhez történő szállítását - így gondoskodott valamennyi fuvarokmányról is -, elvégezte az export vámkezelést és elkészítette az értékesítéshez szükséges dokumentumokat. Való igaz, hogy az exportáló gyártó és a kapcsolódó kereskedő exporttal kapcsolatos feladatkörei között nem volt átfedés. Az exportáló gyártó mindazonáltal értékesítési számlákat bocsátott ki a kereskedőnek, aki viszont a maga részéről az uniós ügyfeleknek állított ki a szerződéses ár alapján értékesítési számlát. A kifizetett összeg a kapcsolódó kereskedőhöz folyt be, aki a haszonkulcs levonását követően a fennmaradó összeget kifizette az exportáló gyártónak.
(48)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a kapcsolódó kereskedő még abban az esetben sem tekinthető belső értékesítési részlegnek, ha a két vállalat egy gazdasági egységnek minősül, és a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás teljes mértékben indokolt. Másfelől, mivel az elvégzett kiigazítás a kapcsolódó vállalatok között ténylegesen alkalmazott haszonkulcsot tükrözi, semmi nem indokolja, hogy azt egy másik, elméleti összeggel helyettesítsék. Ezt az állítást ezért elutasítják.
(49)
Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazaténál jóval nagyobb termelési kapacitással rendelkezett, így előnyt annak következtében élvezett, hogy esetében az érintett termék gyártási eljárása alacsonyabb költségekkel járt. A Bizottságnak ezért figyelembe kell vennie az alacsonyabb gyártási költségéhez kapcsolódó, szóban forgó állítólagos előnyt, és el kell végeznie a szükséges kiigazítást.
(50)
A Bizottság ezt az állítást nem fogadhatja el. Először is, az exportáló gyártó nem utalt olyan vonatkozó jogszabályi rendelkezésre, amely alapján egy ilyen jellegű kiigazítás elvégezhető lenne. Másodszor, nem bizonyított, hogy a nagyobb termelési kapacitásból adódó alacsonyabb költségek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében befolyásolnák az árakat vagy az árak összehasonlíthatóságát. Még ha igazolható is a költségek közötti különbség, nem világos, hogy ez miképp jelenik meg a végső árban, illetve hogy azt nem ellensúlyozza bármely, a többi költség tekintetében fennálló különbség.
(51)
Ezenkívül az exportáló gyártó által vélelmezett előny az uniós gazdasági ágazat esetében felmerült költségeknél állítólagosan alacsonyabb előállítási költségekre vonatkozott. Ezt illetően emlékeztetni kell arra, hogy az exportáló gyártó nem részesült piacgazdasági elbánásban, és így nem került sor költségeinek ellenőrzésére. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a Bizottság a rendes értéket az analóg országbeli gyártó tényleges árai és/vagy költségei alapján határozta meg, aminek hátterében az állt, hogy a nem piacgazdasággal rendelkező országok árait és költségeit nem a piaci erők működése határozza meg, és azok így a piaci árak és költségek szempontjából nem tekinthetők megbízható referenciának.
(52)
A Kínában működő egyik exportáló gyártó azt állította, hogy egyik versenytárása esetében a Bizottságnak ki kell igazítania a gyártelepi paritáson számított exportárat, vagyis le kell vonnia az árból a harmadik félnek állítólagosan kifizetett szolgáltatási díjat és licencdíjat.
(53)
A Bizottság ezt az állítást elutasítja. Először is, az exportáló gyártó nem jelezte, hogy az alaprendelet mely rendelkezése teremti meg az alapot egy ilyen jellegű kiigazítás elvégzéséhez. Másodszor, még ha az állítás értelmezése lehetővé is tenné az alaprendeletnek a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és a mellékköltségek tekintetében elvégzendő kiigazításokról szóló 2. cikke (10) bekezdése e) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazását, a rendelkezés nem vonatkozik a szolgáltatási díjakra, illetve licencmegállapodással kapcsolatos költségekre. Ezek üzleti költségeknek minősülnek, amelyek általában a harmadik féltől származó technológiai licencet használó gyártónál jelentkeznek, függetlenül attól, hogy az árukat exportra vagy a belföldi piacon értékesítik. E költségeket tehát az export és a belföldi értékesítés során alkalmazott végső áraknak egyaránt tükrözniük kell. A szóban forgó költségek ezért nem befolyásolhatják az exportár és a rendes érték összehasonlíthatóságát. Minthogy ezek alapján nem indokolt a 2. cikk (10) bekezdése szerinti kiigazítás, az állítást elutasították.
(54)
Az ideiglenes rendelet (67) és (68) preambulumbekezdésének értelmében a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(55)
Ez alapján minden esetben vállalatspecifikus kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság azonban észlelte, hogy a héakiigazítással kapcsolatban mulasztás történt. Ezt a (169) preambulumbekezdés vonatkozó táblázatában szereplő dömpingszámítások tekintetében orvosolták.
(56)
Két exportáló gyártó szerint az exportár és a rendes érték tekintetében végzett ár-összehasonlítást egy terméktípus esetében nem megfelelően végezték el. Ezt az állítást a (67)-(68) preambulumbekezdés tárgyalja.
2.5. Dömpingkülönbözetek
(57)
Észrevételek hiányában a dömpingkülönbözetek kiszámításához alkalmazott, az ideiglenes rendelet (69)-(73) preambulumbekezdésében ismertetett módszer megerősítést nyer.
(58)
Az egyik exportáló gyártó jelezte, hogy a dömpingellenes eljáráshoz kapcsolódó kérdőívben tévedésből több esetben is hibásan adta meg a „költség, biztosítás fuvardíj” értékét (a továbbiakban: CIF-érték) az érintett termék unióba irányuló exportértékesítései tekintetében. A feltüntetett CIF-értékek túl alacsonyak voltak, és emiatt a vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet, illetve kárkülönbözet magasabb szintet mutatott.
(59)
A Bizottság alaposan megvizsgálta e kérést. Miután összevetette, és a helyszínen ellenőrizte a kérdéses ügyletek CIF-árait az uniós importőr adataival, a Bizottság megállapíthatta, hogy a kérés jogos. A Bizottság ezért ezt az állítást elfogadta.
(60)
Figyelembe véve a rendes érték és az exportár kiigazítását, illetve további észrevételek hiányában a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
84,7 %
Minden más vállalat
90,1 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(61)
Nem érkezett észrevétel az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározását illetően. A Bizottság ezért megerősíti az ideiglenes rendelet (75)-(79) preambulumbekezdését.
2. Uniós felhasználás
(62)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett uniós gyártók értékesítési volumenére vonatkozó, panaszos által szolgáltatott számadatokat aktualizálták a mintába felvett uniós gyártóktól származó adatok alapján. Az 1. táblázatot ennek megfelelően kiigazították (lásd lent). A kiigazítás nem módosítja vagy érvényteleníti az ideiglenes rendelet adatai alapján megállapított tendenciát, illetve levont következtetéseket. Minthogy az uniós felhasználással kapcsolatban nem nyújtottak be észrevételt, az ideiglenes rendelet (80)-(82) preambulumbekezdésében szereplő, az uniós felhasználásra vonatkozó tendenciák megerősítést nyernek.
1. táblázat
Uniós felhasználás (1 000 m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Forrás: Glass for Europe, a panaszos és a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
3. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(63)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének kiigazításából adódóan (lásd a (62) preambulumbekezdést) az érintett országból származó behozatal piaci részesedésére vonatkozó adatokat is ki kellett igazítani (lásd a 2. táblázatot). A kiigazítás nem módosítja az ideiglenes rendelet adatai alapján megállapított tendenciát, illetve levont következtetéseket.
(64)
Ezért a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (83)-(87) preambulumbekezdését.
2. táblázat
A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Forrás: Glass for Europe, a panaszos és a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
4. Áralákínálás
(65)
Az ideiglenes rendelet (88)-(89) preambulumbekezdése ismerteti a vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása esetében követett eljárást. Az összehasonlítás keretében a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek történt értékesítések során alkalmazott, gyártelepi szintre igazított, terméktípusonkénti súlyozott átlagos eladási árakat vetették egybe a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóktól importált, megfelelő terméktípusok súlyozott átlagos áraival. A szóban forgó behozatalok az uniós piacon első független vevőknek értékesített behozatalok voltak, amelyeket a felfelé - vagyis vámkezeléssel, vámmal, anyagmozgatási és rakodási költségekkel - kiigazított CIF-alapon állapítottak meg. Az említett kiigazítások - termékkódtól függően - 7 % és 15 % közötti árnövekedést eredményeztek.
(66)
Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva termékkódonként, az adatokat az előző preambulumbekezdésben foglaltak szerint megfelelően kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonását követően hasonlították össze. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal súlyozott átlagban 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak.
(67)
Két exportáló gyártó szerint az árak összehasonlítását egy terméktípus esetében nem megfelelően végezték el. Konkrétan azt állították, hogy a két oldalon bevont szolárüveget az egy oldalon bevont szolárüvegtől elkülönítve kellett volna kezelni az összehasonlításkor. Állítólag a két oldalon bevont szolárüveg ára és költségei jóval meghaladják az egy oldalon bevont szolárüveg árát és költségeit. Azt is állították, hogy az egy oldalon bevont szolárüvegénél „általában” jóval magasabb a két oldalon bevont szolárüveg napenergia-áteresztési tényezője. Végezetül, az egyik exportáló gyártó szerint a fényelektromos napelemmodulokhoz nem alkalmaznak két oldalon bevont szolárüveget, mivel annak ára jóval magasabb az egy oldalon bevont szolárüveg áránál, napenergia-áteresztési tényezője viszont a fényelektromos napelemmodulok gyártása esetén megegyezik az egy oldalon bevont szolárüveg tényezőjével. A naphőenergiát hasznosító termékek szempontjából azonban állítólag jelentőséggel bír a két oldalon bevont szolárüveg magasabb áteresztő képessége, hiszen ezáltal a naphőenergiát hasznosító termékek jóval nagyobb hatékonysággal működhetnek.
(68)
Az alábbiakban kifejtett indokok alapján a Bizottság elutasítja az exportáló gyártók állításait. Először is, az exportáló gyártók általános jellegű kijelentéseket fogalmaztak meg, és nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy következetesen különbség mutatkozna az egy oldalon bevont, illetve a két oldalon bevont szolárüveg gyártási költségei között. Az uniós gazdasági ágazat ennek épp az ellenkezőjét állította, és kijelentette, hogy az előállítási költségek az alkalmazott bevonási technológia függvényében változnak, és a két oldalon bevont üveg nem feltétlenül drágább az egy oldalon bevont üvegnél, ami fordítva is igaz. Másodszor, a két oldalon bevont üvegnek az egy oldalon bevont üveghez képest valóban magasabb lehet a napenergia-áteresztése (előbbivel legfeljebb 98 %-os, utóbbival pedig legfeljebb 95 %-os napenergia-áteresztés érhető el), és ez a műszaki paraméter valóban csak a naphőenergiát hasznosító termékek szempontjából bír jelentőséggel, míg a fényelektromos napelemmodulok tekintetében irreleváns. Ugyanakkor, szemben az exportáló gyártó állításával, a két oldalon bevont szolárüveget ugyancsak értékesítik fényelektromos napelemmodult gyártóknak, sőt e terméknek ez jelenti a fő piacát. Ami azt illeti, a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített két oldalon bevont üvegek elhanyagolható részét tették ki a napkollektorokhoz kapcsolódó értékesítések (a két oldalon bevont üvegek összértékesítésnek ez kevesebb mint 1 %-át jelentette, míg az értékesítések fennmaradó hányada fényelektromos napelemmodulokhoz kapcsolódott).
(69)
A behozatalt követő költségeket illetően két észrevételt nyújtottak be az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után. Az első, a panaszos által benyújtott észrevétel szerint a vámkezelés, a vám, az anyagmozgatási és rakodási költségek tekintetében a költségkiigazításoknak jóval alacsonyabb értéket kéne képviselniük, vagyis a vámkezelés, az anyagmozgatási és rakodási költségek esetében 3 %-os vámmal növelt 0,26 EUR/m2-t lenne indokolt használni a 3 %-os vámmal növelt 0,40 EUR/m2 helyett.
(70)
A második észrevételt az egyik exportáló gyártó nyújtotta be, aki szerint az anyagmozgatás, a vámkezelési díjak és az importált termékeknek a behozatal helyén történt ideiglenes raktározásának költségeire vonatozó 0,40 EUR/m2-es összesített adaton kívül nem hoztak nyilvánosságra tételes bontás szerinti részadatokat. Azt állította továbbá, hogy nem került kifejtésre, milyen kritériumok alapján került meghatározásra, hogy egy adott kiigazítás indokolt vagy éppen indokolatlan.
(71)
A Bizottság által alkalmazott szóban forgó kiigazítások a Kínában előállított szolárüveget importáló vállalatoktól származó, ellenőrzött adatokon alapulnak, és az érintett termék vizsgálati időszak alatti behozatalához kapcsolódóan felmerült tényleges költségek súlyozott átlagát tükrözik. A panaszos által benyújtott nyilatkozatban ezzel szemben olyan rendes díjak szerepeltek, amelyeket a Kínából történő, szabványos tengeri konténerszállítás esetében egy független szállítmányozó általában felszámít. Ez a nyilatkozat nem tekinthető megalapozott bizonyítéknak azokra a díjakra vonatkozóan, amelyeket a szállítmányozók ténylegesen felszámoltak az érintett termék vizsgálati időszak alatti behozataláért. Következésképpen a panaszos által megfogalmazott állítást elutasítják.
(72)
Ami az exportáló gyártó állítását illeti, nem volt lehetséges részletesebb bontásban megadni a 0,40 EUR/m2-es összeget, mivel az egy súlyozott átlagnak felel meg, amelyet a vizsgálati időszak alatti kínai szolárüveg-behozatalok különböző uniós kikötőkben kiállított, jelentős számú tényleges számlái alapján számítottak ki. Ebből adódóan a behozatalt követően felmerült tényleges költségek a rakományt fogadó uniós kikötő, a terméktípus, a behozatal helyén igénybe vett ideiglenes raktározás stb. függvényében változnak.
(73)
Ezenfelül a behozatalt követő költségeknek az ideiglenes rendeletben elvégzett bizottsági kiigazítása indokoltnak tekinthető, mert annak alapjául a kínai szolárüveg-behozatalok ellenőrzött, a független importőrök által teljesített tényleges számlái szolgáltak.
(74)
Minthogy az áralákínálás kiszámításához használt módszertannal kapcsolatban egyéb észrevétel nem érkezett, az ideiglenes rendelet (89)-(90) preambulumbekezdésében ismertetett ár-összehasonlítási eljárás megerősítést nyer.
5. Makrogazdasági mutatók
(75)
Az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint a kárelemzés céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak tekintetében a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, a vizsgálat során jelentkezett uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezték.
(76)
Az egyik exportáló gyártó szerint a Bizottság nem az alaprendelet 3. cikkének (2) és (5) bekezdésével összhangban végezte el a kárelemzést, mert két különálló, és állítólag egymásnak ellentmondó adatcsoport - vagyis a makro- és mikrogazdasági kármutatók - alapján elemezte a kárt. Kifejtette továbbá, hogy az elemzés két adatcsoportra visszavezethető állítólagos következetlensége komoly aggályokat vet fel a károkozásról kialakított általános kép helyességével, méltányosságával és tárgyilagosságával kapcsolatban.
(77)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a szóban forgó vállalat megismételte állítását. Több olyan korábbi vizsgálatot is megemlített, amelyek esetében a különböző adatcsoportok makro-, vagy mikroadatként történő meghatározásakor az uniós intézmények állítólag nem következetesen jártak el.
(78)
A Bizottság ezt az állítást nem fogadhatja el. A mintavétellel járó esetekben ez a módszer alkalmazandó az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésére, illetve annak érdekében, hogy ne kizárólag a mintára, hanem az uniós gazdasági ágazat egészére jellemző tendenciákat is figyelembe vegyék. Az elemzés az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében előírt valamennyi tényezőt megvizsgálta. A kárra vonatkozó következtetés levonásához szintén az összes szóban forgó tényezőt mérlegelték. Következésképpen a kárelemzést az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésével és 3. cikke (5) bekezdésével összhangban végezték el.
(79)
További észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (90)-(94) preambulumbekezdését.
(80)
Ami a Bizottság által az ideiglenes rendelet (95)-(103) preambulumbekezdésében elemzett makrogazdasági mutatókat illeti, némileg módosult az uniós gyártók piaci részesese (lásd az 5. táblázatot) abból adódóan, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítését kiigazították (lásd a (62) preambulumbekezdést). A kiigazítás azonban nem módosítja az ideiglenes rendelet adatai alapján megállapított tendenciát, illetve levont következtetéseket. A Bizottság ezért megerősíti az ideiglenes rendelet (95)-(105) preambulumbekezdését.
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Piaci részesedés
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Forrás: Glass for Europe, a panaszos és a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
6. Mikrogazdasági mutatók
(81)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően aktualizálták a termelési egységköltség mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatait. Ennek megfelelően az 7. táblázat némileg módosult (lásd lent). A kiigazítás nem módosítja vagy érvényteleníti az ideiglenes rendelet adatai alapján megállapított tendenciát, illetve levont következtetéseket. Észrevételek hiányában a Bizottság tehát megerősíti az ideiglenes rendelet (106)-(123) preambulumbekezdését.
7. táblázat
Átlagos eladási árak az Unióban
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Termelési egységköltség (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
7. A kárra vonatkozó következtetés
(82)
További észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (124)-(129) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, mely szerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt import hatása
(83)
Az ideiglenes rendelet (131), (132) és (133) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és a Kínából származó dömpingelt behozatal között. Ezt a következtetést számos érdekelt fél kétségbe vonta arra hivatkozva, hogy nem áll fenn megalapozottnak és állandónak tekinthető egyidejűség a kár és az érintett országból származó import növekedése között. Ez annak a ténynek tudható be, hogy a Kínából származó behozatal 2009 és 2011 között nőtt számottevő mértékben. Ezenkívül a kínai import átlagára 2011-ben 4,96 EUR/m2 volt, amely megközelíti a 2012. évi (4,38 EUR/m2-es) árat.
(84)
Ugyanezen felek azt állították, hogy az a következtetés, amely szerint a 2012. évi kínai importnak tudható be az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár, ellentmond azoknak a megállapításoknak, hogy a kínai import a megelőző évben állítólag annak ellenére nem fejtett ki egyáltalán semmiféle kedvezőtlen hatást - különösen az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa tekintetében -, hogy nagyon hasonló volt az import átlagára.
(85)
A figyelembe vett időszak kezdetétől a vizsgálati időszak végéig a behozatal 596 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 321 %-kal bővült. Az importárak 27,2 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt.
(86)
Helytálló a megállapítás, mely szerint az uniós gazdasági ágazat 2011. évi haszonkulcsa annak ellenére alig marad el a 2010-ben elért szinttől, hogy a kínai import már 2011-ben jelentős mértékben nőtt. Mindazonáltal az uniós szolárüveg-felhasználás 2011-ben számottevően - vagyis 2010 és 2011 között 20,4 %-kal - nőtt, míg a Kínából származó behozatal ugyanezen időszak alatt 150 %-kal bővült. A vizsgálati időszakban, amíg a felhasználás valamivel több mint 19 %-kal visszaesett, a kínai import volumene 2011-hez képest több mint 35 %-os növekedést ért el. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal erőteljes növekedése azonos időszakban jelentkezett. Emellett természetesen időbe telik, amíg az uniós gyártókat elérik a dömpingelt import növekedésének kedvezőtlen hatásai (mint például az ügyfelek elpártolása, a veszteségtermelés, a beruházások megtérülésének, illetve a pénzforgalom csökkenése stb.). Ezért az állítást elutasítják.
(87)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen felek azt állították, hogy az elszenvedett jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal időbeli egybeesését a teljes - vagyis 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó - figyelembe vett időszak tekintetében nem lehet az ez alatt az időszak alatt jelentkezett közbenső tendenciák mérlegelése nélkül vizsgálni.
(88)
A Bizottság a figyelembe vett időszakbeli közbenső tendenciákat is elemezte. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ben még annak ellenére nyereségesen működött, hogy a kínai import ekkor már erőteljes növekedést mutatott; nem cáfolja meg a következtetést, amely szerint a vizsgálati időszak tekintetében időbeli egybeesés állapítható meg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a dömpingelt kínai import között.
(89)
A vizsgálati időszakban a felhasználás valamivel több mint 19 %-os visszaesése ellenére a kínai exportáló gyártók:
-
2011-hez képest 12,4 százalékponttal növelték piaci részesedésüket, míg az uniós gazdasági ágazat részesedése 12,3 százalékponttal csökkent,
-
több mint 35 %-kal növelték a kínai import volumenét, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítése 32 %-kal csökkent, valamint
-
több mint 10 %-kal tovább csökkentették a már eleve rendkívül alacsony exportáraikat és akár 26,7 %-kal is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, ami hozzájárult az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt elszenvedett veszteségéhez.
(90)
A fenti elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a dömpingelt behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt.
(91)
A dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (131), (132) és (133) preambulumbekezdését.
2. Egyéb tényezők hatása
2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(92)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatainak kiigazítása (lásd a (62) preambulumbekezdést) nyomán a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedésére vonatkozó adatok kismértékben módosultak (lásd a kiigazított adatokat tartalmazó 11. táblázatot). A kiigazítás azonban nem módosítja az ideiglenes rendelet adatai alapján megállapított tendenciát, illetve levont következtetéseket.
(93)
Egyéb észrevétel hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (134)-(137) preambulumbekezdését.
11. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2)
Harmadik országok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Forrás: Glass for Europe, a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(94)
Az egyik fél kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében szereplő bizottsági megállapításokat, amelyek szerint a mintába felvett uniós gyártók exportértékesítésének vizsgálati időszak alatti visszaesését legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat főbb exportpiacaira (nevezetesen az Egyesült Államokba és Kanadába) irányuló rendkívül alacsony árú kínai export váltotta ki. A fél szerint ez megalapozatlan következtetés, hiszen Kína már 2011-ben is exportált, és így nincs magyarázat arra, hogy az export hatása miért csak 2012-ben jelentkezett. Azt állította továbbá, hogy az alacsony exportértékesítési eredmény valódi oka az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt versenyképes, és nem tudott versenyben maradni, amikor a világpiaci árak csökkentek. Mindezek alapján a fél szerint megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének vizsgálati időszak alatti visszaesése tovább növelte az elszenvedett kárt.
(95)
A mintába felvett uniós gyártók értékesítési összvolumenén belül az exportértékesítések 2009-ben (az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tettek ki. 2012-ben további, 5 %-ra történő csökkenés volt tapasztalható.
(96)
A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja ezeket az állításokat. Az uniós gazdasági ágazat fő piacát a múltban és jelenleg is a világ egyik legnagyobbjának számító uniós piac, nem pedig a harmadik országbeli piacok jelentették és jelentik. Emellett a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, így a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár. A mintába felvett exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszai alapján rendelkezésre álló bizottsági információk szerint az uniós gazdasági ágazat fő exportpiacaira irányuló kínai export árai valóban rendkívül alacsonyak voltak, és ezek ráadásul 2011-hez képest még alacsonyabb szintre süllyedtek a vizsgálati időszakban. Ez azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat gyengébb exportteljesítménye - ahogyan azt a vizsgálat megerősítette - a harmadik országbeli piacok esetében is mindenekelőtt az egyre alacsonyabb árú kínai exportra vezethető vissza.
(97)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez a fél azzal érvelt, hogy a vizsgálat az uniós piacra vonatkozott, és nem mérte fel, hogy a harmadik országbeli piacokon egyáltalán sor került-e az állítólagos tisztességtelen árképzésre.
(98)
Ezenkívül még ha helytállóak is az uniós intézmények megállapításai, álláspontja szerint azok olyan károkat is az Unióba irányuló dömpingelt behozatalnak tulajdonítanak, amelyeket más tényezők váltottak ki. Ekképpen a harmadik országokba irányuló, állítólag alacsony árú vagy támogatott kínai kivitelek nem az Unióba irányuló dömpingelt behozatalok, és így ezeket független tényezőknek kell tekinteni, amelyek károkozó hatása nem kapcsolható össze a dömpingelt behozatalokkal.
(99)
A Bizottság ezt az állítást elutasítja. A bizottsági vizsgálat nem terjed ki arra, hogy Kína dömping- és/vagy támogatott árakon exportál-e a harmadik országokba. A mintába felvett exportáló gyártók által a harmadik országokban alkalmazott exportárakról szolgáltatott adatok alapján a Bizottság mindössze azt állapította meg, hogy a szóban forgó árak az utóbbi években folyamatosan csökkentek.
(100)
Hasonlóképpen, a Bizottság a harmadik országokba irányuló kínai import árainak csökkenését független tényezőként elemezte, és nem kapcsolta össze az Unióba történő dömpingelt behozatallal. Ezt a tényt valójában csak mint az uniós gazdasági ágazat legfontosabb harmadik országbeli célpiacaira irányuló export csökkenésének egyik lehetséges magyarázataként használták, szem előtt tartva, hogy a szóban forgó piacok sem a múltban nem számítottak, sem pedig jelenleg nem minősülnek az uniós gazdasági ágazat fő piacának. Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének még a csúcséveknek számító 2010-ben és 2011-ben is több mint 85 %-át az uniós piacon belüli értékesítés adta.
(101)
Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdésében szereplő következtetés, mely szerint a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményének romlása nem befolyásolhatja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.3. A felhasználás, a kapacitás és a kapacitáskihasználás alakulása
(102)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár hátterében az uniós felhasználás visszaesése áll. Az állítások alapján ez az egyetlen olyan tényező, amely 2012-ben mutatott első alkalommal csökkenést, illetve amelyre indokoltan visszavezethető az okozott kár, hiszen a kínai import már 2011-ben megjelent, mégpedig a 2012. évihez hasonló árakon. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez a vállalat megismételte állítását.
(103)
Való igaz, hogy az előző évekhez képest a felhasználás 2012-ben visszaesett. A Bizottság elemzése azonban a figyelembe vett időszak kezdőidőpontjától a vizsgálati időszak végéig terjed ki, amely időtartam alatt az uniós felhasználás összességében 65 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatos és számottevő - vagyis összességében 25,7 %-os - csökkenést mutatott, miközben a kínai behozatal piaci részesedése 321 %-kal bővült. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 596 %-kal nőtt.
(104)
A vizsgálati időszakban ráadásul az uniós felhasználás még a 2010. évihez hasonló szintet ért el, miközben - az ideiglenes rendelet 10. táblázatban feltüntetettek szerint - a 2010-es volt az az év, amikor az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékű nyereségre tett szert. Az uniós felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése tehát önmagában nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt keletkezett veszteségét. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 26,6 %-kal csökkent 2010 és 2012 között, miközben a kínai behozatal piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 318 %-kal nőtt. Végezetül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesésének következménye, akkor annak a kínai behozatalra is hatással kellett volna lennie. Ez azonban egyértelműen nem így történt. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálati időszak alatt a kínai import mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést ért el.
(105)
Következésképpen a Bizottság elutasítja ezt az állítást és megerősíti az ideiglenes rendelet (141) és (142) preambulumbekezdésében levont következtetéseket.
(106)
Az uniós gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet 4. táblázatában feltüntetett termelési kapacitását illetően a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy annak növekedése egyértelműen az uniós felhasználás 2011-ig tartó növekvő tendenciáját követte.
(107)
A Bizottság emellett megállapította, hogy a termelési kapacitás 2011 és a vizsgálati időszak vége közötti 12,5 %-os növekedésének fő oka az volt, hogy a szolárüveg piaca újabb vállalattal bővült, miközben a piacon jelenlévő összes többi vállalat termelési kapacitása ugyanezen időszak alatt kismértékben visszaesett.
(108)
Ezért a Bizottság véleménye szerint az uniós gazdasági ágazat kapacitásának alakulása összességében az uniós felhasználás tendenciáját követte. A Bizottság tehát úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős termelési kapacitása - amely már a figyelembe vett időszak kezdetén is számottevő volt, és amely a vizsgálati időszak alatt is tekintélyes mértékű maradt - nem befolyásolhatja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
(109)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél azzal érvelt, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni, hogy az állítólagos többletkapacitás volt az elszenvedett kár egyik lényegi kiváltó oka. A figyelembe vett időszak alatti kapacitásbővítést az állítások szerint nem indokolta a felhasználás növekedése, mivel az uniós gazdasági ágazat szempontjából rendkívül nagy és állandó különbség mutatkozott a kapacitás és a felhasználás között, amely meglátásuk szerint gazdasági szempontból nem fenntartható. Az egyik fél azt állította továbbá, hogy az a tény, hogy 2011 és a vizsgálati időszak vége között új szereplő lépett a piacra, hozzájárult az elszenvedett kárhoz, mivel ezáltal fokozódott a belpiaci verseny.
(110)
Azt is állította, hogy az uniós felhasználás csökkenése és a termelési kapacitás bővülése az exportértékesítések visszaesésével együtt alacsony kapacitáskihasználtsághoz vezetett. Az alacsony kihasználtság magas állandó költségeket eredményezett, és ez véleménye szerint igen súlyos következményekkel járt az uniós szolárüveg-iparág számára.
(111)
A Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egészének kapacitása a figyelembe vett időszakban végig folyamatosan meghaladta az uniós összfelhasználást. Ennek ellenére a vizsgálati időszakot megelőző két évben az uniós gazdasági ágazathoz tartozó, mintába felvett vállalatok nyereségesek voltak, és csak a vizsgálati időszak alatt kellett jelentős mértékű - 14,5 %-os - veszteséget elkönyvelniük.
(112)
A mintába felvett uniós gyártók kapacitása 2010 és 2011 között ráadásul mindössze 4 %-kal, 2011 és a vizsgálati időszak között pedig 2,6 %-kal nőtt, vagyis e tekintetben 2010 és a vizsgálati időszak között összességében 6,7 %-os, szerény mértékű növekedés volt tapasztalható.
(113)
Következésképpen a felhasználás és a kapacitás közötti különbség a figyelembe vett időszak teljes tartama alatt fennállt, és bár valamivel magasabb volt a vizsgálati időszakban, nem szolgál magyarázatul a mintába felvett vállalatok vizsgálati időszak alatt keletkezett tetemes veszteségére. Mindezek alapján a Bizottság elutasítja az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat olyan szintű kapacitással rendelkezik, amely gazdasági szempontból nem fenntartható.
(114)
Azt az állítást illetően, hogy a piacra újonnan belépő vállalat 2012-ben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, a Bizottság megállapítja, hogy bár a szóban forgó új piaci szereplő jelentős kapacitást épített ki, a vizsgálati időszakban termelési és értékesítési volumene rendkívül alacsony volt, az uniós összértékesítésnek hozzávetőleg 2 %-át tette ki. A vállalat piacra lépése tehát nem befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat egészének teljesítményét, leszámítva a kapacitására, illetve kapacitáskihasználására vonatkozó ágazati adatokra gyakorolt jelentős hatását. Valójában, ha nem vesszük figyelembe a szóban forgó vállalat adatait, akkor tulajdonképpen az összes többi uniós gyártó kapacitása csökkenést mutatott a 2011 és 2012 közötti időszak tekintetében.
(115)
Ezenkívül a vizsgálat nem erősítette meg, hogy az állandó költségek súlyos következményekkel jártak volna a szolárüveg-iparág számára. A vizsgálati időszakban a mintába felvett uniós gyártók átlagos állandó költsége a gyártási összköltségek 25-35 %-át tette ki. Az ezt megelőző - vagyis a 2010-es és 2011-es - években az állandó költségek ugyan valamivel alacsonyabb százalékértéket mutattak, de még mindig ebben a tartományban mozogtak. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy a vizsgálati időszak alatti jelentős kapacitás kétségkívül hatást gyakorolt a termelési költségekre, de a kiváltott hatás nem volt jelentős, illetve nem szolgál magyarázatul a vizsgálati időszak alatt keletkezett - különösen az előző években elért nyereséghez képest - tetemes veszteségekre. Emellett a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználása a korábbi évekhez képest csökkenést mutatott, igaz a vizsgálati időszakban még mindig 65 %-os volt.
(116)
Végezetül, a bizottsági elemzés azt is figyelembe vette, hogy a kiépített kapacitás átalakítható másfajta üvegek gyártására, amely termékek már nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. Következésképpen e tényezőt is számításba véve a Bizottság kijelenti, hogy nem ért egyet az érdekelt fél azon állításával, mely szerint a jelentős kiépített kapacitás gazdasági szempontból nem fenntartható.
(117)
Tekintettel a fentiekre a Bizottság elutasítja a fél állításait, és ismételten kijelenti, hogy a felhasználás, a kapacitás és a kapacitáskihasználás figyelembe vett időszak alatti tendenciái - amelyeket együttesen és külön-külön is megvizsgáltak -, nem befolyásolják az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és a dömpingelt import között megállapított okozati összefüggést.
2.4. A napelemmodulokkal kapcsolatos tendenciák
(118)
Két fél azt állította, hogy az érintett termék felhasználásának alakulása mellett az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz a napelemmodulok felhasználásának visszaesése, valamint az ezen ágazat 2011 végén, 2012 elején elszenvedett vesztesége is hozzájárult. A fotovoltaikuspanel-gyártók pénzügyi nehézségeinek a szolárüveg piacára gyakorolt hatása állítólag - a két esemény között szükségképpen eltelt időszak miatt - 2011 végén és 2012-ben jelentkezett.
(119)
Ezeket az érveket az egyik fél a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismét benyújtotta.
(120)
Az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdésében a Bizottság valóban azt állapította meg, hogy a napelemmodulok kapcsán megfigyelt tendenciák jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából, hiszen a szolárüveg értékesítésének 80-85 %-át a napelemmodul-gyártók (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) felé történő eladások teszik ki. Miként azonban az az ideiglenes rendelet (143) és (144) preambulumbekezdésében is szerepel, a napelemmodulok felhasználása folyamatos növekedést mutatott a figyelembe vett időszak - vagyis 2009-2012 - során, és bár 2012-ben a felhasználás csökkent, 2009-hez képest 221 %-kal, 2010-hez képest pedig 44 %-kal magasabb szintet ért el (7). Megállapítást nyert továbbá, hogy az átvételi árak 2011 végi, 2012 eleji csökkentése nem befolyásolta a napelemmodulok dömpingelt behozatala és a jelentős kár között megállapított okozati összefüggést (8), mivel a napelemmodulok iránti kereslet viszonylag magas maradt 2009 és 2012 között.
(121)
A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a napelemmodulok felhasználási szintjének 2012. évi csökkenése önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a Kínából származó szolárüveg dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(122)
Hasonlóképpen, minthogy a napelemmodulok iránti kereslet viszonylag magas szintű maradt 2009-2012 között, és ugyanezen időszakban a szolárüveg iránti kereslet 65 %-kal nőtt, a napelemmodul-gyártók pénzügyi helyzetének 2011. év végi, illetve 2012. év eleji romlásának szolárüveg-felhasználásra gyakorolt hatása önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a szolárüveg Kínából érkező dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(123)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésének következtetése megerősítést nyer.
2.5. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(124)
Tekintettel a fentiekre a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (130)-(133) preambulumbekezdésében tett megállapításait, melyek szerint a vizsgálati időszak alatt az érintett országból származó érintett termék behozatala dömpingelt formában történt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítése alá kínált. Ráadásul egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a dömpingelt import volumenének növekedése és az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között. A dömpingelt import közvetlen versenyben állt az uniós gazdasági ágazat termelésével, melynek következtében a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat vesztett jövedelmezőségéből és piaci részesedéséből. Az előzőekben - együttesen, illetve külön-külön is - elemezték a kár egyéb lehetséges okait, melyekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy azok nem befolyásolják a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(125)
Tekintettel arra, hogy nem nyújtottak be új bizonyítékot, amely megváltoztatná e következtetést, illetve nem érkezett az okozati összefüggésről levont következtetéssel kapcsolatban további észrevétel; a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (145) és (146) preambulumbekezdéseit.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(126)
Az uniós gazdasági ágazat érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (148)-(151) preambulumbekezdését.
2. A független importőrök és kereskedők érdeke
(127)
A független importőrök és kereskedők érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (152), (153) és (154) preambulumbekezdését.
3. A nyersanyag-beszállítók érdeke
(128)
A nyersanyag-beszállítók érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdését.
4. A felhasználók érdeke
(129)
Az egyik felhasználó jelentkezett és megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása őt nem fogja érinteni, mivel nem alkalmazott, és nem is áll szándékában használni Kínában gyártott szolárüveget.
(130)
Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy lehetséges, hogy a kínai szolárüvegre kivetett dömpingellenes vámmal az uniós szolárüveg-iparág szerény előnyre tenne szert, de a vám jelenős károkat okozna a fényelektromos, illetve a napkollektorok uniós iparágának abból adódóan, hogy magasabb árat kell majd fizetniük az érintett termékért. Emellett, ez vélhetően ellentétes az Unió környezetvédelmi célkitűzéseivel, hiszen a fényelektromos napelemmodulok és a naphőenergiát hasznosító termékek árának növekedésével járna, amellett, hogy az energiaintenzívnek tartott szolárüveg-iparágnak kedvezne.
(131)
Az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a dömpingellenes vámok kivetése csak rendkívül korlátozott (1 % alatti) hatást fog gyakorolni a napelemmodulok összköltségére. Nem nyújtottak be bizonyítékot, amely megkérdőjelezné ezen elemzés pontosságát. Ezt az állítást ezért elutasítják.
(132)
Az uniós érdekkel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (155)-(159) preambulumbekezdését.
5. Versenyszempontok
(133)
Az ideiglenes rendelet (160)-(163) preambulumbekezdésében feltárt versenyszempontokkal kapcsolatban nem érkezett észrevétel, és a szóban forgó preambulumbekezdéseket a Bizottság megerősíti.
6. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(134)
Nem érkezett észrevétel, amely módosítaná az uniós érdek ideiglenes rendelet szerinti elemzését. A Bizottság ezért megerősíti az ideiglenes rendelet (164) preambulumbekezdését.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(135)
Több érdekelt fél vitatta az uniós gazdasági ágazatra az ideiglenes rendelet (167) preambulumbekezdése szerint elvárható 8,3 %-os haszonkulcs alkalmazását, mivel azt irreálisan magas értéknek vélték. Érvelésük szerint a 2010. évi 8,3 %-os haszonkulcs volt a legmagasabb érték a figyelembe vett időszak alatt, aminek hátterében az áll, hogy globálisan a 2010-es számított a legjobb évnek a fényelektromos iparág szempontjából. Azt állították továbbá, hogy 2012-ben ugyanezt a haszonkulcsot dömping hiányában az uniós szolárüveg-iparág nem érhette volna el, amikor a fényelektromos napelemmodulok iparág, beleértve a fényelektromos napelemmodulok uniós iparágát is, 2012-ben világszerte mély recesszióba került.
(136)
A Bizottság ezt az állítást elutasítja. Az elvárható haszonkulcsnál a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért nyereségének átlagát alkalmazta, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így még nem torzíthatta a rendes versenyfeltételeket. A kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt haszonkulcs tehát egy olyan időszakra vonatkozik, amikor rendes, a dömpingelt behozatal által még nem befolyásolt versenyfeltételek mellett az uniós gazdasági ágazat megalapozottan arra számíthatott, hogy nyereséget könyvel el (9).
(137)
Végezetül, a felek állításával ellentétben a szolárüveg-iparág esetében nem a 2010-es év számított a csúcsévnek, hanem a 2011. év, amikor az iparág tekintetében a legmagasabb szintet érte el az uniós felhasználás és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene.
(138)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél megismételte az elvárható haszonkulcsként alkalmazott haszonkulccsal szemben emelt kifogását. Érvelése szerint a Bizottságnak az összes olyan egyéb tényezőt figyelembe kellene vennie, amely a vizsgálati időszak alatt befolyásolta a jövedelmezőséget. Meglátása szerint az ésszerű elvárható haszonkulcs nem lehet 5 %-nál magasabb.
(139)
A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja ezt az állítást. Az alkalmazott elvárható haszonkulcs nem becslésen, hanem az uniós gazdasági ágazat által a dömpingelt kínai behozatal versenytorzító hatásának jelentkezése előtt elért tényleges nyereségén alapul. A Bizottság ezt ésszerű nyereségnek tekinti, és figyelembe vette, hogy a piaci helyzet - eltekintve a dömpingelt kínai behozatal hatásától - nem különbözött számottevően a vizsgálati időszakhoz képest. A fél ezzel kapcsolatban tett kijelentése, miszerint a 2010. évi felhasználás jóval meghaladta a 2012-es szintet, nem felel meg a valóságnak. Az E.2.3. szakaszban említetteknek megfelelően 2010-ben a 2012. évihez hasonló szintű felhasználás volt tapasztalható. Emellett, a várt erőteljes keresletbővülésre való tekintettel az uniós gazdasági ágazat 2010-ben bővítette kapacitását, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt az ágazat említett évben elért nyereségére. Végezetül, mivel a javasolt 5 %-os elvárható haszonkulcs nem számadatokon alapul, illetve nem ténylegesen elvégzett számítások eredménye, tetszőlegesen megjelölt értéknek minősül, tehát nem elfogadható.
(140)
A panaszos ezzel szemben azt állította, hogy a haszonkulcs túl alacsony, és a Bizottságnak 15 %-ra kellene növelnie azt, mivel a panaszosok 2010-ben 10 % fölötti nyereségre tettek szert. A mintába felvett többi uniós gyártó által 2010-ben elért alacsonyabb haszonkulcsok az állítások szerint nem tekinthetők olyan reprezentatív nyereségnek, amely ésszerűen elvárható abban az esetben, ha nincs jelen tisztességtelen kereskedelmi behozatal. Legnagyobb annak a valószínűsége, hogy a vezetői stratégiával vagy döntésekkel - így esetleg a piaci részesedés növelését szolgáló rövid távra szóló árképzési döntésekkel - kapcsolatos indokokkal magyarázható, hogy ezek a vállalatok a szóban forgó évben miért csak alacsonyabb haszonkulcsot értek el, és miért ezeket a vállalatokat érte el elsőként a dömpingelt behozatal káros hatása.
(141)
A Bizottság nem fogadja el ezt az állítást. Miként az már ebben a szakaszban kifejtésre került, a Bizottság álláspontja szerint a teljes uniós gazdasági ágazat 2010. évben elért nyereségének átlaga megfelelőképpen tükrözi a rendes versenyfeltételek melletti nyereségátlagot. Ezt a következtetést nem cáfolja meg az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazaton belül néhány szereplő olyan vezetői döntéseket hozott, amelyekből adódóan a haszonkulcs ezen ágazat többi szereplőjénél alacsonyabb, vagy magasabb értéket ért el. Valójában az ilyen jellegű különbségek a piacgazdaságokban működő vállalatok magatartásának lényegi sajátosságának számít.
(142)
Egyéb észrevétel hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (166)-(169) preambulumbekezdésében ismertetett módszertant.
2. Végleges intézkedések
(143)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni - az alacsonyabb vám szabályának megfelelően - a kárkülönbözetek szintjén. Ebben az esetben a vámtételt tehát a megállapított kárkülönbözetek szintjén határozzák meg.
(144)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy az ideiglenes ad valorem vámok nem voltak hatékonyak. Következésképpen azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy a végleges intézkedések minimális importár formájában kerüljenek bevezetésre. A panaszos azzal érvelt, hogy minimális importárak alkalmazásával javulna az intézkedések hatékonysága, különösen abban az esetben, ha két különböző importár kerülne bevezetésre: egy a bevonattal ellátott, egy pedig a bevonat nélküli szolárüvegre vonatkozóan. A panaszos az alábbi indokokra hivatkozott:
(145)
A panaszos először is azzal érvelt, hogy a vizsgálati időszakot követően az uniós piac számára az exportáló gyártók a bevonattal ellátott üveget ugyanazon az áron értékesítették, mint a bevonat nélküli szolárüveget a vizsgálati időszakban. Azt állította továbbá, hogy a bevonattal ellátott üveg előállítása nagyobb költségekkel jár, mint a bevonat nélküli üveg előállítása, és ezért azt általában a bevonat nélküli üveg áránál 20-25 %-kal magasabb áron értékesítik.
(146)
A panaszos második érve szerint a vizsgálati időszakot követően a bevonat nélküli szolárüveg felől a bevonattal ellátott szolárüveg felé mozdult el az uniós kereslet. A felhasználók a bevonat nélküli szolárüveg helyett egyre nagyobb arányban vásároltak bevonattal ellátott szolárüveget. Ennek következtében 2013. második felében a Kínából az Unióba irányuló behozatal szinte egészét a bevonattal ellátott szolárüveg tette ki, jóllehet ennek épp az ellenkezője volt tapasztalható a vizsgálati időszak alatt.
(147)
A dömpingellenes intézkedéseknek valóban több formája létezik. Az intézkedések formájának kiválasztásakor a Bizottságnak nagy mozgástere van, de a cél továbbra is a káros dömping hatásainak felszámolása.
(148)
A vizsgálat során megerősítést nyert, hogy - a két termék eltérő műszaki jellemzőiből adódóan - a költségek és az árak tekintetében egyaránt jelentős különbség mutatkozik meg a bevonattal ellátott, illetve a bevonat nélküli szolárüveg között. A bevonattal ellátott szolárüveg - amely az alkalmazott technológiától függően lehet egy oldalon vagy két oldalon bevont - a bevonat nélküli szolárüveghez képest valóban megnöveli az áteresztést, és további jellemzőkkel is rendelkezhet az öntisztulás, a szennyeződéstaszítás és a keménység tekintetében. A kiváló minőségű bevonat nélküli szolárüvegek napenergia-áteresztése akár a 92 %-ot is elérheti. A bevonat hozzávetőleg 3 %-kal csökkentheti (oldalanként) a visszatükröződést, és így a maximális áteresztés az egy oldalon bevont szolárüveg esetében akár a 95 %-ot, a két oldalon bevont szolárüveg esetében akár a 98 %-ot is elérheti.
(149)
A vizsgálati időszak alatt a Kínából származó és az Unióban értékesített szolárüvegimporton belül 81 %-ot tett ki a bevonat nélküli szolárüveg, és mindössze 19 %-ot a bevonattal ellátott szolárüveg. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt az árak és a költségek tekintetében egyaránt hozzávetőleg 30 %-os különbség volt tapasztalható a bevonat nélküli és a bevonattal ellátott szolárüveg között.
(150)
Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy a panaszos által benyújtott bizonyítékok nem voltak kellőképpen megalapozottak. Ezenkívül a Bizottság rendelkezésére nem áll elegendő bizonyíték, vagy bármilyen más forrásból származó adat, amely alapján arra vonatkozó következtetést vonhatna le, hogy az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése óta a kereslet a bevonat nélküli termékek felől a bevonattal ellátott szolárüveg felé mozdult el, és hogy - különösen - a bevonattal ellátott üveg árai jelentősen csökkentek, mint ahogyan azt a panaszos állította.
(151)
A Bizottság ezért nem fogadja el ezt az állítást, és indokoltnak tartja, hogy minimális importárak helyett ad valorem vámok kerüljenek bevezetésre. Mindazonáltal, az előzőekben felsorakoztatott aggályok eloszlatása érdekében két külön integrált vámtarifakód (TARIC-kód) kerül kialakításra: egy a bevonattal ellátott szolárüvegre, egy másik pedig a bevonat nélküli szolárüvegre vonatkozóan. Ilyenformán a Bizottság szorosan nyomon tudja követni a piaci fejlődést, és kellő időben határozni tud arról, hogy szükségesek-e további intézkedések.
(152)
A Bizottság emlékeztet arra is, hogy a múltban adott körülmények fennállása esetén alkalmaztak minimális importárat, különösen az alábbi helyzetekben:
-
ha egy terméktípus exportára különlegesen magas, amiből adódóan e terméktípus esetében nem valósult meg dömping (10),
-
az uniós gyártók piaci erejéhez és piaci részesedéséhez fűződő megfontolások, amelyek az uniós érdekből adódóan szükségessé teszik annak biztosítását, hogy a behozatal ára ne legyen magasabb egy adott szintnél (11).
(153)
Emellett minimális importárat elsősorban homogén termékekre alkalmaztak, nem pedig az olyan, a jelenlegihez hasonló termékek esetében, amelyeknek számos terméktípusa létezik.
(154)
A Bizottság ezen okokból kifolyólag is azt álláspontot képviseli, hogy a minimális importárak alkalmazása a jelenlegi esetben nem megfelelő.
(155)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ismét benyújtotta a minimális importárak alkalmazására irányuló kérését, és a fenti (152)-(156) preambulumbekezdés észrevételezéseként a következőket jegyezte meg.
(156)
Először is, a szóban forgó preambulumbekezdések állítólag nem foglalkoznak az intézkedési formáknak a dömping és a támogatás kárt okozó hatásának megszüntetésére vonatkozó hatékonyságával kapcsolatos megfontolásokkal, pedig ez olyan ésszerű ok, amely szintén a minimális importárak alkalmazása mellett szól.
(157)
Másodszor, a Bizottság állítólag nem fejtette ki, hogy ezek a megfontolások miért bírnak jelentőséggel a jelenlegi ügy szempontjából, és miért fontosabbak az uniós gazdasági ágazat érdekénél.
(158)
Harmadsorban azzal érvelt, hogy az érintett termék kellően homogén a minimális importárak gyakorlati adminisztrációjához, hiszen a két fő terméktípust nyilvánvaló egyedi jellemzők különböztetik meg egymástól, ami lehetővé teszi az árak közötti megfelelő különbségtételt, a könnyen elvégezhető adminisztrációt és nyomon követést, különösen, mivel jelenleg a bevonattal ellátott szolárüveg teszi ki szinte a teljes importot.
(159)
Ami az első állítást illeti, úgy tűnik, hogy a kereslet valóban elmozdulhatott a bevonat nélküli szolárüvegek felől a bevonattal ellátott szolárüvegek felé. Minthogy azonban nem nyújtottak be további bizonyítékokat, a Bizottság nem vonhatja le a következtetést, mely szerint - különösen - a bevonattal ellátott szolárüveg árai jelentősen csökkentek. Következésképpen nincs ok változtatni a korábbiakban levont következtetésen, mely szerint az ad valorem vámok alkalmazása megfelelőbb megoldást jelent a dömping és a támogatás kártokozó hatásának megszüntetése szempontjából.
(160)
Ami a második észrevételt illeti, a szóban forgó preambulumbekezdések azt voltak hivatottak szemléltetni, hogy a Bizottság meglátása szerint ebben az esetben nem indokolt minimális importárat alkalmazni, hacsak nem támasztják alá további bizonyítékokkal a panaszos által megfogalmazott állításokat. Minthogy erre nem került sor, a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy tovább elemezze, hogy milyen előnnyel járna az uniós iparág érdeke szempontjából a lehetséges minimális importár.
(161)
Ami a harmadik észrevételt illeti, a panaszos nem kérdőjelezte meg a Bizottság által a vizsgálat során meghatározott különböző terméktípusokat, és nem bizonyította, hogy ne lenne eltérés az árak tekintetében. Az exportáló gyártók kötelezettségvállalásra vonatkozóan tett ajánlata, amely különböző minimális importárak alkalmazását javasolta, szintén azt jelzi, hogy ezek ténylegesen létező eltérések. Ezért ezt az állítást elutasítják. Mindenesetre, még ha a Bizottság el is fogadná, hogy az érintett termék sokkal inkább tekinthető homogénnek, akkor is irrelevánsnak tartja e kérdést, hiszen a minimális importár alkalmazására irányuló kérést már az előzőekben ismertetett két indok alapján is elutasította. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Bizottság kizárólag kivételes esetben veheti figyelembe a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat (lásd az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdését). A panaszosok nem bizonyították, hogy ilyen kivételes helyzetről lenne szó, és hogy a további lehetséges megoldások - mint például további TARIC-kód kialakításával történő nyomon követés - ne lennének elégségesek.
(162)
Következésképpen a Bizottság ezeket az állításokat elutasítja.
(163)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több napelemmodul-gyártó is a minimális importár alkalmazását kérte. Fő aggályaik a következők voltak:
-
a vizsgálati időszakot követően a szolárüveg gyártási kapacitása nagymértékben visszaesett, és számos uniós gyártó végérvényesen kiszorult a piacról. A piacon mindössze három uniós gyártó maradt, amelyek immár az európai keresletnek legfeljebb 50 %-át képesek kielégíteni. Ebből adódóan a napelemmodul-gyártók szükségképpen Kínából származó készletekkel fedezik szükségleteiket. Az egyik felhasználó azt állította, hogy a beszerzés tekintetében kénytelen lenne arra az egy vagy két uniós gyártóra hagyatkozni, amelyek teljesíteni tudnák a követelményként meghatározott műszaki termékelőírásokat.
-
A - jelenlegi tervek szerinti - vámok jelentősen megnövelnék a napelemmodulok termékköltségeit (wattonként mintegy 3 centtel, amely állítólag a fotovoltaikus panelek esetében megállapított minimális importár 5 %-ának felel meg).
-
A minimális importárat oly módon kell kialakítani, hogy az ne okozzon költségnövekedést az uniós napelemmodulok számára.
(164)
Az első érvet illetően a Bizottságnak nincs indoka feltételezni, hogy azok az uniós gyártók, amelyek visszafogták termelésüket vagy ideiglenesen felhagytak a gyártással, ne indítanák meg újra teljes kapacitással a termelést, ha ismét tisztességes árak alkalmazására kerülne sor az importok kapcsán. Miként az a (106)-(112) preambulumbekezdésben is szerepel, az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a teljes uniós felhasználást lefedje. Ebből következően ezt az állítást elutasították. A Bizottság annak az egy felhasználónak az állítását szintén elutasítja, aki szerint a beszerzés tekintetében kénytelen lenne egy vagy két uniós gyártóra hagyatkozni. A kínai exportáló gyártók tulajdonképpen a továbbiakban is folytathatják az uniós piacra történő beszállítást. A dömpingellenes intézkedéseknek - függetlenül attól, hogy milyen formában kerülnek bevezetésre - azt kell biztosítaniuk, hogy az import tisztességes áron történjen, és nem az a céljuk, hogy teljes mértékben felszámolják a Kínából érkező importálást.
(165)
Ami a második érvet illeti, állításukat a felhasználók egyáltalán nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság ugyanakkor az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdésében azt állapította meg, hogy az intézkedések hatása nem érné el a vizsgálat során együttműködő napelemmodul-gyártók összköltsége tekintetében az 1 %-ot. Ezt az állítást ezért elutasítják.
(166)
Következésképpen szükségtelen állást foglalni a napelemmodul-gyártók által felvetett harmadik ponttal kapcsolatban.
(167)
A dömpingellenes vizsgálattal párhuzamosan szubvencióellenes vizsgálatra is sor került. Tekintettel az alacsonyabb vám elvének alkalmazására és arra, hogy a végleges támogatáskülönbözetek alacsonyabbak a kár megszüntetéséhez szükséges szintnél, a Bizottságnak a megállapított végleges támogatáskülönbözetek mértékével megegyező végleges kiegyenlítő vámot, majd ezt követően végleges dömpingellenes vámot kell kivetnie, legfeljebb a vonatkozó kár megszüntetéséhez szükséges szint mértékében. A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:
Vállalat
Támogatáskülönbözet
Dömpingkülönbözet
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Kiegyenlítő vám
Dömpingellenes vám
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Egyéb együttműködő vállalatok
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Minden más vállalat
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag az érintett termék érintett országból származó, és a vállalatok - ily módon az említett konkrét jogalanyok - által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált érintett termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak - ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogalanyokat is - nem részesülnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. Az exportáló gyártók magas (80 % feletti, lásd az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdését) együttműködési szintjéből adódóan e vámtétel alapját a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb egyéni kárkülönbözet képezte. Az „egyéb együttműködő vállalatokra” alkalmazandó vámtétel a mintába felvett exportőrök súlyozott átlagán alapul és valamennyi, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatra alkalmazandó (kivéve a Henan Yuhua vállalatot, amelynek esetében az egyéni vizsgálat iránti kérelmét követően egyéni vámot állapítottak meg, lásd az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdését).
(169)
A vállalatspecifikus egyedi dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (12) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén a rendelet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítható.
3. Kötelezettségvállalások
(170)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett három exportáló gyártó, illetve a Henan Yuhua vállalat az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ennek keretében azt javasolták, hogy a terméktípusok csoportjai szerint különböző minimális importárak kerüljenek alkalmazásra.
(171)
A Bizottság megjegyzi, hogy minden vállalat olyan minimális importárakra tett javaslatot, amelyek alacsonyabbak a vizsgálat során általa megállapított kárt nem okozó áraknál. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezek az árak nem az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kár megszüntetéséhez szükséges szinten kerültek megállapításra.
(172)
Még abban az esetben is, ha az árak a kár megszüntetéséhez szükséges szinten kerültek volna megállapításra, a mintába felvett vállalatok javaslatában az szerepelt, hogy csak a bevont szolárüveg árait igazítanák ki negyedévenként a napelemmodulok piacán bekövetkezett árváltozások alapján. A Bizottság az alábbi indokok miatt nem fogadhatja el ezt az indexálási módszert.
(173)
Először is, valamennyi terméktípus árának az esetében el kellene rendszeres időközönként végezni a kiigazítást, mert máskülönben rövid időn belül egy mesterségesen előidézett szakadék húzódna a bevont és a bevonattal nem rendelkező szolárüveg árai között. Másodszor, a Bizottság nem tartja indokoltnak, hogy a végfelhasználói árak (vagyis a napelemmodulárak) alapján kerüljenek kiigazításra a szolárüvegárak. Ez ugyanis indokolatlanul csökkentené a szolárüveg-iparág haszonkulcsát, például abban az esetben, ha a napelemmodulok egyéb összetevőinek árzuhanása miatt csökkennének a napelemmodulok árai.
(174)
A Bizottság általánosságban azt tartja megfelelő megoldásnak, ha a minimális importárakat a nyersanyagárakkal indexálják. Ebben a konkrét esetben azonban nem találtak olyan nyersanyagot, amely a gyártási összköltségen belül jelentős arányt képviselne.
(175)
A Bizottság azt is megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt Kínában és Törökországban jelentős ingadozást mutatott a szolárüveg ára.
(176)
Ráadásul komoly a kockázata annak, hogy keresztkompenzációra kerül sor, mivel az érintett vállalatok közül néhány ugyanazon vevőknek az érintett termék mellett más termékeket is értékesít. Végezetül pedig úgy tűnik, hogy a mintába felvett vállalatok által javasolt minimális importárak nem fedik le az érintett exportáló gyártók által előállított összes terméktípust. Ezen tényezőkből adódóan a kötelezettségvállalások hatékony végrehajtása kivitelezhetetlen lenne, nyomon követésük pedig nehézségekbe ütközne.
(177)
A fenti indokok alapján a Bizottság elutasítja a felajánlott kötelezettségvállalásokat.
4. Az ideiglenes vám végleges beszedése
(178)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vámok és a kiegyenlítő vámok együttes végleges mértékén felül biztosított összegeket el kell engedni.
5. Az intézkedések alkalmazhatósága
(179)
Amennyiben a végleges intézkedések bevezetését követően a piaci viszonyok jelentősen megváltoznak, a Bizottság - saját kezdeményezésére - felülvizsgálhatja az intézkedések formáját, hogy felmérje, az intézkedések elérték-e a kívánt eredményeket a károkozás megszüntetését illetően, és hogy indokolt-e az intézkedések formájának megváltoztatása.
(180)
Az intézkedések bármely lehetséges átvállalása elleni legmegfelelőbb védekezés céljából, a Bizottságnak szándékában áll az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése alapján haladéktalanul felülvizsgálatot indítani, és az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vetetheti a behozatalokat amennyiben ilyen viselkedésre vonatkozó bizonyíték áll rendelkezésére. Az alaprendelet 12. cikke (3) bekezdése alapján a kivetett vám összege akár az eredetileg kivetett vám összegének kétszeresére is növelhető.
(181)
A Bizottság többek között a nemzeti vámhatóságok által a behozatal felügyeletére vonatkozóan szolgáltatott információkra, illetve a tagállamoktól az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján származó információkra fog támaszkodni.
(182)
Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá besorolt 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökés-állóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg behozatalára. Az (egy oldalon vagy mindkét oldalon) bevont szolárüveg a 7007198019 TARIC-kód alá, a bevonat nélküli szolárüveg a 7007198011 TARIC-kód alá sorolandó be.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és a táblázatban szereplő vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
24,1 %
Minden más vállalat
25,0 %
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Az 1205/2013/EU bizottsági rendelet (13) alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. Az 1. cikk (2) bekezdésben szereplő dömpingellenes vámok és a 471/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (14) elfogadott kiegyenlítő vámok együttes mértékén felül biztosított összegeket elengedik.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak alatt (2012. január 1-jétől2012. december 31-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportjára,
az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszik a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a 24,1 %-os súlyozott átlagos vám alkalmazandó.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 13-án.