РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1283/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 2.)
a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes csőszerelvények (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vezette be.
(2)
A Malajzia vonatkozásában hatályos dömpingellenes vám 75 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd és a Pantech Steel Industries Sdn Bhd vállalatok kivételével, melyek esetében a dömpingellenes vám mértéke 59,2 %, illetve 49,9 %. A Koreai Köztársaságra vonatkozó dömpingellenes vám 44 % az összes vállalat esetében.
(3)
Az eredeti intézkedéseket a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel (3) módosított 1001/2008/EK tanácsi rendelet (4) fenntartotta (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).
1.2. Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések
(4)
A szóban forgó eljáráson kívül jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termék Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó exportjára (5) vonatkozóan is. A Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos intézkedéseket kiterjesztették a Tajvanból (6), Indonéziában (7), Srí Lankán (8) és a Fülöp-szigeteken (9) feladott ugyanezen termék behozatalára is. A Bizottság 2014. szeptember 3-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó és Tajvan, Indonézia, Srí Lanka és a Fülöp-szigetek vonatkozásában kiterjesztett behozatalát illetően. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (10) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Thaiföldről származó exportra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették.
(5)
2013 januárjában intézkedéseket vezettek be az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára (11).
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. február 8-án értesítést tett közzé a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó érintett termékre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (12).
(7)
A Bizottsághoz 2013. június 26-án kérelem érkezett, amelyben az említett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását kérték az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint.
(8)
A kérelmet a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós előállításának több mint 40 %-át képviselő gyártók nevében.
(9)
A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
(10)
A Bizottság 2013. október 15-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (13) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
1.4. Érdekelt felek
(11)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról külön értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, a felhasználókat és importőröket, a Koreai Köztársaság és Malajzia exportáló gyártóit, valamint a koreai és malajziai hatóságokat, továbbá felkérte őket az együttműködésre.
(12)
Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.
1.4.1. Mintavétel
(13)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az uniós gyártók, az importőrök és a koreai exportáló gyártók körében.
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A minta kiválasztása a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti uniós előállításának és értékesítésének volumene alapján történt, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és abba négy uniós gyártó vagy uniós gyártók csoportja (öt önálló vállalat) került Németországból, Franciaországból, Olaszországból, Romániából és Ausztriából. Észrevételek nem érkeztek, és az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is.
(15)
Ugyanakkor az eljárás megindítását követően a Bizottságnak együttműködés hiányában két uniós gyártót ki kellett zárnia a mintából. A fennmaradó két vállalat/vállalatcsoport (három önálló vállalat) az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviseli, továbbá három különböző országban rendelkezik előállító létesítményekkel. Ezért a módosított minta továbbra is reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében.
b) Mintavétel az importőrök körében
(16)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A vizsgálat során azonban egyetlen importőr sem működött együtt.
c) Mintavétel a Koreai Köztársaság exportáló gyártói körében
(17)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes koreai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenkívül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(18)
Két koreai exportáló gyártó benyújtotta a kért információkat, de csak az egyikük vállalta az együttműködést és a mintában való részételt. Ezért az a döntés született, hogy a koreai exportáló gyártók körében nem szükséges a mintavétel.
d) Malajziai exportáló gyártók
(19)
Az ismert malajziai exportáló gyártók alacsony számára tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben esetükben nem irányzott elő mintavételt.
(20)
A Bizottság felkérte az összes exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. Ezenkívül a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
1.4.2. Kitöltött kérdőívek
(21)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett összes uniós vállalatnak, az együttműködő koreai vállalatnak, valamint az összes ismert malajziai exportáló gyártónak.
(22)
Egy uniós gyártó nem töltötte ki a kérdőívet, egy másik uniós gyártó pedig csak részleges választ nyújtott be, és nem válaszolt a hiánypótlást kérő levélre. E két uniós gyártót végül ki kellett zárni a mintából (lásd a (15) preambulumbekezdést). Egy koreai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet. Egyetlen malajziai exportáló gyártó sem töltötte ki a kérdőívet.
1.4.3. Ellenőrző látogatások
(23)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, a dömping és az abból eredő kár milyen valószínűséggel ismétlődhet meg, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése mennyiben lenne ellentétes az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria és a vele kapcsolatban álló Siekman Fittings, Lohne, Németország,
-
Vallourec Fittings S.A., Franciaország.
Koreai köztársasági exportáló gyártók:
-
TK Corporation, Puszan.
1.5. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(24)
A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(25)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.6. Nyilvánosságra hozatal
(26)
2014. szeptember 12-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartását tervezte, és felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A Bizottság fontolóra vette és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(27)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(28)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy - az eredeti vizsgálathoz hasonlóan - az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy az uniós és/vagy más exportpiacokra exportált érintett termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek.
(29)
A Bizottság úgy döntött, hogy ezért a szóban forgó termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termék.
3. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(30)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping megismétlődésével járna-e.
3.1. Koreai Köztársaság
3.1.1. Előzetes megjegyzések
(31)
Az érintett termék egyik legnagyobb koreai gyártója, a TK Corporation együttműködött a vizsgálatban. Ez az együttműködő vállalat az érintett termék koreai exportjának 25-40 %-át végezte (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). A TK Corporation megküldte a Bizottságnak a kitöltött kérdőívet, a belföldi és exportértékesítésre, valamint az előállítási költségekre vonatkozó adatokkal együtt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy tekintettel az érintett termék koreai exportjában való részesedésére e vállalat adatai alapul szolgálhatnak a felülvizsgálati időszakban folytatott koreai dömping elemzéséhez és a megismétlődés valószínűségére vonatkozó elemzés egyes részeihez. A TK Corporation válaszát ellenőrzésnek vetették alá.
3.1.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(32)
Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű (50 tonnánál kevesebb) volt a felülvizsgálati időszakban. Az értékesítés egy részét az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, a TK Corporation végezte. Egyértelmű volt, hogy a szóban forgó mennyiségek nem voltak reprezentatívak, hiszen a TK Corporation általi előállítás kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. Ezenkívül nem derült ki egyértelműen, hogy a TK Corporation által végzett behozatal után fizettek-e dömpingellenes vámot, ami megkérdőjelezi, hogy e behozatalok egyáltalán beléptek-e az Unió vámterületére. Ezenfelül a szóban forgó értékesítésre három olyan konkrét projekttel összefüggésben került sor, amelyeknek saját előírásai voltak a szerelvényekre (ennélfogva nem jellemző értékesítésről van szó), valamint az értékesítés során a terméket más (főként rozsdamentes acél) szerelvényekkel egy „csomagban” kínálták. A fenti okokból kifolyólag az érintett terméknek a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós behozatala alapján nem lehetett érdemi elemzést végezni a dömpinggel kapcsolatban.
(33)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation beadványában kifejtette, hogy a Bizottságnak a dömping elemzését az alábbi okok miatt a vállalat uniós exportértékesítésére kellett volna alapoznia: i. a vállalat Unióba irányuló exportértékesítése a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékű és így reprezentatív volt, hiszen az „a hatályos vámok ellenére nem kevesebb mint 282 önálló tranzakcióból álló, 26 számlát foglalt magában”; ii. a dömpingellenes vám megfizetésével kapcsolatos egyértelműség hiányában egyes (egy offshore projekt számára történő) értékesítések nem képeznék dömpingellenes vám tárgyát, míg más, a felülvizsgálati időszakban megvalósult értékesítések esetében a termékek helytelen besorolása miatt az importőrök nem mindig fizettek dömpingellenes vámot, hiszen nem voltak tudatában annak, hogy dömpingellenes vámok vannak érvényben. Azóta az importőröket értesítették a hibáról, és azok visszamenőlegesen befizették a szóban forgó dömpingellenes vámokat; valamint iii. az Unióba irányuló exportértesítés a szokásos feltételek mellett zajlott, hiszen nem alkalmaztak rövidebb szállítási határidőket, és az árak nem estek keresztkompenzációs elbánás alá.
(34)
A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. A TK Corporation nem vonta kétségbe az Unióba irányuló exportértékesítésének (abszolút értékben vett és a hasonló terméknek a vállalat általi teljes előállításához viszonyított) alacsony szintjét (kevesebb mint 0,1 %). A Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy egy ilyen - relatív és abszolút értékben is - kicsi volumen nem minősül reprezentatívnak.
(35)
Emellett a rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján a Bizottság nem tudott bizonyosságot szerezni arról, hogy a TK Corporation végül mely állítólagos uniós értékesítései esetében volt helyes a termékbesorolás és került sor a behozatalra, továbbá azt az állítást sem sikerült ellenőrizni, hogy az árak nem képezték keresztkompenzáció tárgyát. Ezért ezt az állítást nem lehetett elfogadni, mivel az ezeket alátámasztó dokumentumokat csak az ellenőrző látogatást követően bocsátották rendelkezésre. Mindenesetre mindkét kérdés esetében elmondható, hogy a (34) preambulumbekezdés szerinti elemzés következtetésére tekintettel a Bizottságnak nem kell végső megállapítást tennie, hiszen még a TK Corporation teljes bejelentett uniós értékesítési volumene sem minősíthető kellően reprezentatívnak.
(36)
A Bizottság ezért megerősíti, hogy a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós értékesítés nem használható fel érdemi dömpingelemzésre a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében.
3.1.3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(37)
A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.
3.1.3.1. Export Koreából más célpiacokra
(38)
Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatalának kis volumene, valamint a szóban forgó értékesítéseknél alkalmazott árak megbízhatóságának a hiánya (lásd a (32)-(36) preambulumbekezdést) miatt a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett termék Koreából más országokba történő értékesítésének adatait kell felhasználni annak értékeléséhez, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén mi lesz az Unióba irányuló exportárak valószínűsíthető jövőbeni szintje.
(39)
A Bizottság azt tartotta megfelelőnek, hogy elsőként az Egyesült Államokba irányuló koreai értékesítéseket elemezze, mivel szemben minden más koreai exportcélpiaccal a szóban forgó piac mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, és alacsonyak a behozatali vámtarifák, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül általában véve az Egyesült Államok Korea és a TK Corporation legfőbb exportcélpiaca.
(40)
A vizsgálat során emellett megvizsgálták az érintett termék egyéb koreai exportértékesítéseit is.
(41)
Dömpingszámításokat végeztek az Egyesült Államokban és minden más exportcélpiacon realizált értékesítést illetően (az Uniót kivéve a (32)-(36) preambulumbekezdésben említett okok miatt).
a) Rendes érték
(42)
Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a TK Corporation vonatkozásában meghatározott rendes érték - amennyiben lehetséges volt - a belföldi piacán a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.
(43)
A fenti módszertannak meg nem felelő terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(44)
Ehhez a TK Corporation általi előállításnak a - kérdőívre adott válaszban megadott - tényleges költségét vették alapul, azaz - összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével - a gyártás tényleges költségéhez hozzászámították a tényleges SGA-költségeket és a nyereséget.
b) Exportár
(45)
Ahogy az a (32)-(36) preambulumbekezdésben is szerepel, a dömpingszámításhoz nem lehetett alapul venni a TK Corporation uniós piacon történő értékesítéseit, és így az exportárak meghatározása a vállalat harmadik országbeli piacokra irányuló exportjain alapult.
(46)
Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a TK Corporation által a más országok esetében alkalmazott exportárat gyártelepi szintre igazították, figyelembe véve - indokolt esetben - többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat.
c) Összehasonlítás és kiigazítások
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(48)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni fuvarozási, a biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket illetően.
(49)
Az érintett termék különböző típusai közötti különbségtétel érdekében a termékkód eredeti módszertana 11 számjegyből álló rendszert alkalmazott az egyes terméktípusok jelölésére. A dömpingszámításokat egy némileg egyszerűsített, 7 számjegyből álló termékkódstruktúra használatával végezték el. Az egyes specifikációkra vonatkozó szabványokkal és az anyagosztállyal kapcsolatos mezők helyett egy egyszerűsített kritériumot használtak, amely a szénacélból és az ötvözött acélból készült termékek megkülönböztetését szolgálta. Erre azért volt szükség, mert bebizonyosodott, hogy az alkalmazott szabványelőírások (pl. ANSI vagy EN) között kis eltérés volt, és az anyagosztályozási rendszerek követték az alkalmazott szabványt. Következésképpen az egyszerűsített rendszer anélkül növelte több ezer termékkód dömping(- és kár)számításánál az egyezőség szintjét, hogy torzította volna magát a számítás eredményét.
(50)
A TK Corporation arra kérte a Bizottságot, hogy az eredeti termékkódrendszert 16 számjegyűre bővítse, de az elutasította a kérelmet, mivel a használt rendszer már alkalmas volt az érintett termék hatékony kategorizálására. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyértelmű volt, hogy a számított dömping- (és kár)különbözetek akkor sem térnek el lényeges mértékben, ha azok 7, 11 vagy 16 számjegyen alapulnak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.
(51)
A dömpingszámításhoz használandó volumenre vonatkozó módszer egy további számítási problémát jelentett. A TK Corporation érvelése szerint, mivel értékesítési számláin, a (potenciális) ügyfeleknek szóló árlistáin és könyvelésében a mennyiségek rögzítésére a „darab” szolgál, a számításban is azt kellene mértékegységként alkalmazni. A kérdőív tömegben kérte megadni a mennyiséget, ugyanakkor a TK Corporation egyes értékesítések esetében darabban adta meg a választ. Ezen értékesítések esetében a darabok tömegre váltását a TK Corporation végezte a hiánypótlás keretében. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tömeg használata a legmegfelelőbb módszertan, mivel:
-
Ha darabot alkalmaznak mértékegységként, az torzíthatja az egységenkénti átlagárat, mivel a darab nem adja meg a szerelvény darabonkénti tömegét, amely fontos meghatározó elem az érintett termék költsége (és így az ára) szempontjából.
-
A kárszámításhoz azért van szükség a tömegre, mivel ez az uniós gyártók által alkalmazott módszertan, és nem lenne következetes különböző módszertant használni a dömping és a kár (alákínálás) számításához.
-
Továbbá az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai az érintett termék vonatkozásában kizárólag tömeget alkalmaznak.
(52)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a számított dömpingkülönbözetek összességében nem tértek el lényeges mértékben akkor sem, ha darabon alapultak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.
(53)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation újból azt az észrevételt tette, hogy a Bizottságnak a dömpingszámítást darab és nem tömeg alapján kellett volna elvégeznie. Az indokul hozott okok egyike az volt, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatai darabban vannak kifejezve, és így a tömegre való átváltás torzítja a dömpingkülönbözet-számításokat.
(54)
Az uniós gazdasági ágazattal való összehasonlíthatóság tekintetében a TK Corporation azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság nem végzett semmilyen kárkülönbözet-számítást, a dömpingkülönbözet esetében pedig nem kell összehasonlítást végezni az uniós gazdasági ágazat költség- és értékesítési adataival. A TK Corporation emellett úgy érvelt, hogy a tranzakciók alkalmával használt mértékegység - az uniós gazdasági ágazat esetében is - a darab, és nem a kilogramm vagy tonna lenne.
(55)
Végezetül a TK Corporation nem tartotta relevánsnak, hogy az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai tömegben vannak nyilvántartva.
(56)
A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte a fenti észrevételeket. Elsőként fontos megjegyezni, hogy a TK Corporation nem nyújtott be darabon alapuló „alternatív” dömpingszámítást. Noha azzal érvelt, hogy a darabon alapuló számítás pontosabb eredményre vezetne, annak tényleges bizonyítását elmulasztotta. A Bizottság ismételten megjegyzi, hogy a számított dömpingkülönbözetek jelentősek, és ahogy az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel, nem volt lényeges az eltérés a tömeg, illetve a darab alapján számított dömpingkülönbözet között. Más szóval vitathatatlan, hogy a használt módszertől függetlenül nagy dömpingkülönbözetekről van szó. Ezenkívül fontos emlékeztetni arra, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatainak a darabról tömegre történő átváltását maga a TK Corporation végezte saját módszertana alapján. Emellett a honlapján rendelkezésre álló katalógus minden típusú szerelvény esetében megadja annak hozzávetőleges tömegét.
(57)
A Bizottság által ellenőrzött számlák tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat által végzett tranzakciók tömegben és darabban is ki vannak fejezve. A számlázás mellett a tömeget használják a kapacitás, az előállítási volumen és az előállítási költségek meghatározására - nemcsak az Unióban, hanem világszerte és Koreában is. Az érintett termék előállítási költségeinek a legnagyobb elemét kitevő nyersanyagok beszerzése tonnában történik. Más tényezők, így az energiafogyasztás, a munkaerő- és fuvarozási költségek számításához is a tömeget veszik alapul. Az uniós gazdasági ágazat is a vevő által vásárolt volumen (tonna) alapján határozza meg a vevőknek nyújtott év végi engedmény mértékét, nem pedig a darabszám szerint. Ezenkívül a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében alákínálási különbözeteket kellett számítani (és számítottak is - lásd a (98)-(105) preambulumbekezdést -), így az (54) preambulumbekezdésben összefoglalt állítás által sugallt azon érv, hogy a koreai és az uniós gazdasági ágazat adatait nem kell összehasonlítani, nem helytálló.
(58)
A vizsgálat céljából összegyűjtött és felhasznált világszintű statisztikák (köztük a koreai export- és uniós vámstatisztikák) kizárólag tömegben voltak kifejezve. Ezeket többek között az érintett termék Unióba és harmadik országokba irányuló koreai exportjának elemzésére használták fel. A TK Corporation részesedésének megállapítása, illetve a kitöltött kérdőívben megadott uniós értékesítési volumeneinek keresztellenőrzése céljából szükség volt a TK Corporation adatainak tömegre váltására, mivel a koreai export- és az uniós vámstatisztikákat nem lehetett volna darabokra átváltani.
(59)
Végezetül fontos megjegyezni, hogy az előző vizsgálatok (így az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálat és a hatályos intézkedésekhez vezető első hatályvesztési felülvizsgálat), valamint az Oroszországból és Törökországból származó ugyanezen termék legutóbbi vizsgálatai során is a tömegen alapuló módszertant használták.
(60)
A Bizottság a fentiekre tekintettel megerősíti, hogy el kell utasítani azt az állítást, miszerint a számításokhoz a darabot kell alapul venni.
d) Dömping a felülvizsgálati időszakban
(61)
A TK Corporationre így kiszámított dömpingkülönbözet az exportcélpiactól függően 46 % és 27 % volt.
3.1.3.2. Koreai előállítási kapacitás
(62)
Ami a teljes koreai előállítási és tartalékkapacitást illeti, a Bizottság a vizsgálat folyamán a TK Corporation kivételével nem kapott információt egyetlen koreai gyártótól sem. Ennek megfelelően a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint kellett eljárnia az ide vonatkozó megállapítások megtételekor, és a rendelkezésére álló információk körébe a TK Corporation által benyújtott, kizárólag rá vonatkozó ellenőrzött információk, valamint a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott országos információk tartoztak.
(63)
A Bizottság a TK Corporation által jelentett tartalékkapacitást annak rendje és módja szerint ellenőrizte. A Bizottság a TK Corporation felülvizsgálati időszakra vonatkozóan jelentett tartalékkapacitásának a teljes koreai exportvolumenben való részesedése alapján történő extrapolációjával azt számította ki, hogy a teljes koreai tartalékkapacitás legalább 15 000 tonnát tenne ki, ami a teljes uniós felhasználás mintegy 25 %-ának felel meg. A számítással kapcsolatban azonban fontos megjegyezni, hogy az előállítási kapacitáshoz viszonyított előállítási mennyiségek nagyon vállalatspecifikusak, továbbá annak ellenére, hogy a TK Corporation a hasonló termék egyik legnagyobb koreai gyártója, csak egy a sok közül, és semmi esetre sem rendelkezik erőfölénnyel. A Bizottság ezért keresztellenőrzést végzett e megállapítás és a kérelemben szereplő információk között.
(64)
A kérelemben szerepeltetett tartalékkapacitás a kérelmező által azonosított összes koreai gyártó becsült kapacitásán és előállítási adatain alapult. Az előállítási kapacitást illetően a kérelmező - a három legnagyobb gyártóra vonatkozóan - nyilvánosan elérhető adatokat használt. A többi (jóval kisebb) koreai gyártóra vonatkozóan nem volt nyilvánosan elérhető ilyen adat, ezért a kérelmező más ésszerű módszereket használt előállítási kapacitásuk becsléséhez. Továbbá a tartalékkapacitás becsléséhez megállapított egy feltételezett szintet a koreai belföldi felhasználásra, a Koreába irányuló behozatalra és a Koreából történő exportokra vonatkozóan. Mind az előállítási kapacitás, mind a tartalékkapacitás számításakor megfelelő levonásokat végzett a termékkörbe nem tartozó más terméktípusok előállításának figyelembevétele céljából. Ezen információk összessége egyértelműen teljesebbnek és meggyőzőbbnek bizonyult a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott információkhoz képest. A Bizottsághoz nem érkeztek olyan beadványok, amelyek megcáfolták volna ezeket az adatokat. Ebből kiindulva és a rendelkezésre álló adatokat felhasználva a koreai tartalékkapacitás 119 300 tonnára becsülhető, ami önmagában kétszer akkora, mint az uniós piac mérete a felülvizsgálati időszakban.
3.1.3.3. Az uniós piac vonzereje
(65)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket főként az olaj- és gáziparban, az építőiparban, valamint az energiatermeléssel, hajógyártással és ipari létesítményekkel összefüggő ágazatokban használják. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így az érintett termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a koreai érintett termék számára. A szóban forgó iparágak számára Koreán kívül az Unió, az Egyesült Államok, a közel-keleti országok és Délkelet-Ázsia jelenti a főbb exportpiacokat. A vizsgálat során gyűjtött információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során.
(66)
Az Egyesült Államokba, a közel-keleti országokba és a Délkelet-Ázsiába irányuló koreai export szintje már most is magas, ezért e piacok nem kínálnak lényeges növekedési lehetőséget a koreai ipar számára. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy 46 %-ot kitevő, jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg az Egyesült Államokba irányuló koreai exportot illetően. Az uniós piac, amely világszinten egyike a legnagyobbaknak, így vonzó növekedési piacot kínálhat az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, mivel azt a koreai exportáló gyártók - a hatályos intézkedések miatt - eddig nem aknázták ki teljes mértékben.
(67)
Méret és piaci feltételek szempontjából az egyesült államokbeli és az uniós piac között hasonlóságok vannak. Mindkét piac esetében sok a hazai gyártó, és a behozatalok piaci részesedése jelentős mértékű. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési ár 2 600 EUR/tonna (figyelembe véve az uniós gyártók által realizált értékesítések és az Unióba irányuló behozatal során megvalósuló értékesítések teljes volumenét). Így az átlagos uniós piaci ár nagyjából megegyezik azzal az átlagárral, amelyet a koreai exportáló gyártók az egyesült államokbeli piacon kapnak (2 700 EUR/tonna), azzal a különbséggel, hogy az Egyesült Államokban nem vonatkoznak rájuk dömpingellenes intézkedések. Ezért az Unióba irányuló koreai értékesítés jelenlegi marginális szintjét nagy valószínűséggel az érintett termékkel kapcsolatos hatályos intézkedések eredményezik. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az Egyesült Államok jelentette a koreai exportőrök számára a legnagyobb exportpiacot. Ez azt mutatja, hogy az Unió vonzó piac lenne a koreai exportőrök számára, és a vámok hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac várhatóan hasonlóan nagy volument vonzana, mint az egyesült államokbeli piac. A koreai érintett termék a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Egyesült Államokba irányuló teljes behozatalának 20-25 %-át tette ki, és piaci részesedése az érintett termék egyesült államokbeli teljes piacán 10 % és 15 % között volt (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). Más szóval az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a koreai gyártók a rendelkezésre álló tartalékkapacitást (lásd a (64) preambulumbekezdést) valószínűleg az uniós piacra történő újbóli belépésre irányítanák.
(68)
Ahogy az a (39) preambulumbekezdésben is szerepel, a koreai exportnak az Egyesült Államokon kívül nincsen második olyan célpiaca, amelyet megbízhatóan fel lehetne használni annak elemzéséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az uniós piac. Következésképpen várhatóan nem eredményezne megbízható átlagárakat, ha az elemzés során az Unión és az Egyesült Államokon kívüli más célpiacokra történő teljes exportértékesítést egy csoportba vennék, hiszen ezekre a (jóval kisebb) önálló piacokra mind eltérő feltételek vonatkoznak. Ugyanakkor tekintettel az elemzés - fent vázolt - korlátaira, valamint arra, hogy ezeken a „másik piacokon” a közeljövőben nem lesz jelentős növekedési potenciál, nem lehet azzal számolni, hogy ezek a piacok lényeges koreai többletbehozatalt fel tudnának majd venni.
3.1.3.4. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(69)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. A vizsgálat rámutatott, hogy Korea az érintett termék egyesült államokbeli és harmadik országbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 46 %-os és 27 %-os dömpingkülönbözettel.
(70)
Ezenkívül a koreai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb behozatalokkal folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének.
3.2. Malajzia
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(71)
A malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a teljes elemzésnek a Bizottság számára más forrásból rendelkezésre álló információkon kellett alapulnia. E tekintetben és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság különféle statisztikai forrásokat is megvizsgált. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött behozatali statisztikák (az ún. 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) biztosították a rendelkezésre álló legjobb információkat az uniós piacra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak megállapításához. Más források (pl. az Eurostat) használatára nem került sor, mivel az érintett terméket nem lehetett különválasztani az ugyancsak a 8 számjegyű kódot használó más termékektől.
3.2.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(72)
A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatta, hogy az uniós piacra nem érkezett behozatal Malajziából. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a malajziai export esetében a felülvizsgálati időszakban nem folytatódott a dömping.
3.2.3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(73)
A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a malajziai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.
3.2.3.1. Export Malajziából más célpiacokra
(74)
Mivel az érintett terméknek nincs Malajziából az uniós piacra irányuló behozatala, a Bizottság egy másik országra vonatkozó adatokra hagyatkozott. Az Egyesült Államokat megfelelőnek találta, mivel piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül az Egyesült Államok jelenti messze a legnagyobb célpiacot a malajziai export számára: a felülvizsgálati időszakban a malajziai export 87 %-a ebbe az országba irányult. Ez a megközelítés megegyezik azzal, amelyet az előző vizsgálat, illetve a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során alkalmaztak Malajziára nézve.
a) Rendes érték
(75)
A malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya miatt a rendes érték - az alaprendelet 18. cikkével összhangban - a felülvizsgálati kérelemben megadott adatokon alapult, vagyis a becsült gyártási költségeken, amelyekhez - a gyártelepi költség százalékában kifejezve - 6 %-ot hozzáadtak SGA-költségek és nyereség gyanánt. A fenti százalékarány óvatos értékelésnek minősül. Mindezt az a tény is alátámasztja, hogy az eljárás során egyedül közreműködő vállalat (TK Corporation, Korea) esetében a tényleges szám jóval meghaladta a 6 %-ot.
b) Exportár
(76)
Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt az exportár számítása az érintett termék Egyesült Államokba irányuló malajziai exportja során alkalmazott, az egyesült államokbeli behozatali statisztikákból kinyert árak használatával történt.
c) Összehasonlítás
(77)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(78)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ezzel kapcsolatban megemlítendő, hogy az SGA-költségek és a nyereség esetében alkalmazott, a (75) preambulumbekezdésben említett százalékarány gyártelepi áron alapult, és nem tartalmazott szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket.
d) Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt
(79)
A fent ismertetett - az intézkedéseket kiterjesztő (a hatályos intézkedésekhez vezető) első hatályvesztési felülvizsgálat során is alkalmazott - módszertant követve 57,7 %-ot kitevő dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani.
3.2.3.2. Malajziai előállítási kapacitás
(80)
A malajziai együttműködés hiánya miatt nem érkeztek információk az előállítási és tartalékkapacitást illetően. A kérelemben szereplő információk mintegy 55 000 tonna teljes kiépített kapacitást és körülbelül 27 000 tonna tartalékkapacitást mutatnak Malajziában. A fenti volument eredményező elemzés nem számol más termékek gyártásával (gyártási kapacitásával), így ésszerűnek minősül. A 27 000 tonnát kitevő malajziai tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak folyamán mért teljes uniós felhasználás 40 %-ának felel meg.
3.2.3.3. Az uniós piac vonzereje
(81)
A főbb felhasználó ágazatok piacainak világszintű alakulását tekintve az uniós piac - a (65) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt - az érintett termék legnagyobb piacainak egyike, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy e piacokon a kereslet jelentős visszaesése vagy növekedése lenne várható a következő években.
(82)
A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árak magasabbak a más exportpiacokon (és különösen az Egyesült Államokban) alkalmazott malajziai exportáraknál. Az átlagos uniós piaci ár 2 600 EUR/tonna, míg az egyesült államokbeli statisztikák szerint a malajziai behozatalokra alkalmazott átlagos egyesült államokbeli behozatali ár 1 600 EUR/tonna. Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piacot jelentene a malajziai exportőrök számára. Ez kiemelten fontos tényező a malajziai tartalékkapacitásra tekintettel, de arra is emlékeztetni kell, hogy jelenleg a malajziai export 87 %-a az Egyesült Államokba irányul, ahol a malajziai exportáló gyártók jóval alacsonyabb áron végzik értékesítéseiket.
3.2.3.4. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(83)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődne. Kiderült, hogy Malajzia az érintett termék egyesült államokbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 57,7 %-os dömpingkülönbözettel.
(84)
Ezenkívül a malajziai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Az uniós árszintre tekintettel nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a kapacitást - ha csak részben is - az Unióba irányuló exportra irányítják. Ebben az esetben azzal is számolni lehet, hogy az uniós piacon az egyesült államokbeliekhez képest uralkodó árak miatt az Egyesült Államokba irányuló export nagy részét az uniós piacra irányítják át.
3.3. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(85)
A fentiek fényében - azaz tekintettel a magas dömpingkülönbözetekre, az érintett országok magas exportkapacitással társuló nagy tartalékkapacitására, valamint az uniós piac vonzerejére ár és méret szempontjából - az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újrakezdődne a Koreai Köztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló dömpingelt behozatal.
4. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása
(86)
Az uniós gazdasági ágazat a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1001/2008/EK tanácsi rendeletben vázolt helyzethez képest nem ment át jelentősebb strukturális változáson. A felülvizsgálati időszakban 22 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
(87)
A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós előállítás körülbelül 57 736 tonnát tett ki. A Bizottság ezt az adatot az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes tényre, például a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adataira és a kérelmező által benyújtott adatokra alapozta.
(88)
A vizsgálat mintájába felvett vállalatok/vállalatcsoportok az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviselik (lásd a (15) preambulumbekezdést). A minta adatai így reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat helyzete tekintetében.
4.2. Uniós felhasználás
(89)
A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált - a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló - értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozataloknak a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatai alapján állapította meg.
(90)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(91)
A felhasználás 2011-ben 12 %-kal nőtt a 2010. évi szinthez képest. 2012-ben újból csökkenésnek indult, de (6 %-kal) a 2010. évi szint felett maradt. 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal emelkedett.
4.3. Az érintett országokból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése
Koreai Köztársaság
(92)
A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.
(93)
A Koreai Köztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene (tonna)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Piaci részesedés
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(94)
A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A felülvizsgálati időszak folyamán a volumen tovább csökkent 18 tonnára. A behozatal az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta ilyen alacsony szinten áll, feltehetően a hatályos dömpingellenes intézkedések eredményeként.
Malajzia
(95)
A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.
(96)
A Malajziából származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
3. táblázat
A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Malajziából származó behozatal volumene (tonna)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Piaci részesedés
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(97)
A Malajziából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A legnagyobb (ugyanakkor mégis kis) volumenű behozatal 2010-ben történt (19,4 tonna), de 2010 óta a behozatal gyakorlatilag megszűnt. Az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetését követően a behozatal szintje ingadozott, de sosem érte el újra az intézkedések bevezetése előtti időszakban mért szintet. Így feltételezhető, hogy az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta nagyon alacsony behozatali szint a hatályos dömpingellenes intézkedések eredménye.
4.3.2. Az érintett országokból származó behozatal árai és az áralákínálás
Koreai Köztársaság
(98)
A vizsgálatban együttműködő vállalat (TK Corporation) által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon realizált nagyon csekély mértékű behozatal esetében az árak jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat CIF-szintű áraitól. Ahogy az a (32) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanakkor kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy ezek a termékek ténylegesen beléptek-e az Unió vámterületére.
(99)
Ezzel együtt az Unióba irányuló teljes koreai behozatal szintje nagyon alacsony (lásd a (32) preambulumbekezdést), hiszen az uniós piaci részesedés mindössze 0,03 %-át teszi ki (lásd a 2. táblázatot). Tekintettel a Koreai Köztársaságból az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.
(100)
Következésképpen a Bizottság helyettesítőként a Koreából az Egyesült Államokba, valamint más országokba irányuló export árait vette alapul annak meghatározásához, hogy mekkora lett volna az áralákínálás, ha a koreai vállalatok ezeken az árakon realizálnak értékesítéseket az Unióban.
(101)
Mivel a TK Corporation világszintű exporttevékenysége az érintett termék Koreai Köztársaságból származó teljes exportjának 25-40 %-át tette ki, a szóban forgó értékesítések reprezentatívnak minősültek a koreai exportértékesítések tekintetében. Ezért az összehasonlításhoz ezeket az árakat használták. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából felfelé módosította az exportárakat.
(102)
Az így megállapított alákínálási különbözet 17 % lett az Egyesült Államokban realizált, és 10 % a világszintű értékesítések esetében.
Malajzia
(103)
A vizsgálatban egyetlen malajziai vállalat sem működött együtt. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis statisztikáiban szereplő információk alapján a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volumenű volt az Unióban irányuló behozatal (lásd a 3. táblázatot). Tekintettel a Malajziából az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.
(104)
A Bizottság ezért az áralákínálás megállapításához az előző hatályvesztési felülvizsgálat során használt módszertant vette alapul, azaz a Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export során alkalmazott árakat összehasonlította az uniós piacon realizált értékesítési árakkal. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából módosította az exportárat.
(105)
Az így megállapított alákínálási különbözet 34 % lett az Egyesült Államokban történt értékesítések esetében. A Bizottság továbbá összehasonlította a Malajzia által más országokban alkalmazott értékesítési árakat, amelyek esetében az áralákínálás 28 % volt.
4.3.3. Harmadik országokból származó behozatal
(106)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az e behozatalok során alkalmazott átlagos árak szempontjából.
4. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai Népköztársaság
Volumen tonnában
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Piaci részesedés
10 %
9 %
12 %
11 %
Átlagár
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Más harmadik országok
Volumen tonnában
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Piaci részesedés
21 %
21 %
20 %
20 %
Átlagár
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat
Volumen tonnában
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Piaci részesedés
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Átlagár
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(107)
Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás 31 %-át tette ki. A legnagyobb piaci részesedést a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képviseli a teljes uniós felhasználás 11 %-ával. A felülvizsgálati időszak folyamán további jelentős behozatal érkezett Thaiföldről (az uniós piac 4 %-a), Vietnamból (az uniós piac 3 %-a), valamint Szaúd-Arábiából (2010-ben nem történt behozatal, ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés már 4 %-ot tett ki).
(108)
Az Unió területére történő behozatal során alkalmazott árak viszonylag alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest, különösen a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetében. A kínai behozatalok során alkalmazott átlagár még a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett 58,6 %-os dömpingellenes vámmal együtt is alacsonyabb az uniós belföldi árnál (lásd a 4. táblázatot).
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános megjegyzések
(109)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(110)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a felülvizsgálati kérelemben, illetve a statisztikákban szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoznak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(111)
A makrogazdasági mutatók a következők: előállítás, előállítási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.
(112)
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. A mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatos számok kizárólag a mintába felvett két vállalat vagy vállalatcsoport ellenőrzött adatain alapulnak. Ezért ezt az adatot bizalmas jellegének megőrzése végett kizárólag indexált formában vagy értéktartomány formájában adjuk meg.
4.4.2. Makrogazdasági mutatók
4.4.2.1. Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás
(113)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
5. táblázat
Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Előállítási volumen (tonnában)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Előállítási kapacitás (tonnában)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitáskihasználás
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Forrás: A kérelem
(114)
A figyelembe vett időszak alatt az előállítás volumene 20 %-kal növekedett. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás mindössze 8 %-kal növekedett, az előállított mennyiség fennmaradó részét exportálták.
(115)
A felülvizsgálati időszak alatti kapacitáskihasználás alacsonynak tűnik (32 % a felülvizsgálati időszakban). A fenti táblázat által bemutatott bejelentett kapacitás - összhangban e konkrét iparág standard gyakorlatával és a korábbi eljárások során alkalmazott módszerrel - a 3 műszak/nap, 6 nap/hét, 48 hét/év rend szerinti teoretikus maximális kapacitáson alapult. Ezzel szemben az iparág a valóságban csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét, 48 hét/év rend szerint üzemel. Ezért a bejelentett kapacitás nem szükségszerűen ad pontos képet a felülvizsgálati időszak alatti tényleges kapacitásról.
(116)
A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során némileg növekedett. A kapacitáskihasználás 20 %-os növekedése az előállítási volumennek a figyelembe vett időszakon belüli növekedését tükrözi.
4.4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(117)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
6. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Piaci részesedés
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Forrás: A kérelem
(118)
Az uniós piacon realizált értékesítések volumene 2011-ben 2010-hez képest 14 %-kal emelkedett. Ezt követően az értékesítési volumen 41 350 tonnára csökkent, ami a figyelembe vett időszak tekintetében 9 %-os növekedést jelent.
(119)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése többé-kevésbé stabil volt a figyelembe vett időszak alatt.
4.4.2.3. Növekedés
(120)
Az uniós felhasználásnak a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett mérsékelt növekedésével (+ 8 %) összhangban az uniós gyártók által realizált értékesítés 9 %-kal növekedett.
4.4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(121)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
7. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalók száma
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Termelékenység (egység/munkavállaló)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Forrás: A kérelem
(122)
A figyelembe vett időszakban a munkavállalók száma fokozatosan, 10 %-kal csökkent. Ennek eredményeként és az előállítás növekedésével társulva az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - az egy munkavállalóra jutó (tonnában megadott) éves előállításban mérve - 2010 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal növekedett.
4.4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(123)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Értékesítési árak az Unióban
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unió teljes piacán (EUR/tonna)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Előállítási egységköltség (EUR/tonna)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(124)
A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak 6 %-kal csökkentek az Unióban. Jóllehet az árak viszonylag stabilak voltak 2010 és 2012 között, a legnagyobb visszaesésre 2011 és a felülvizsgálati időszak között került sor.
(125)
Tekintettel arra, hogy az előállításban lényeges a fix költségek része, az előállítás 20 %-os növekedése a felülvizsgálati időszakban az előállítási egységköltség csökkenését eredményezte. Az átlagos értékesítési egységár ennek megfelelőn csökkent.
4.4.3.2. Munkaerőköltségek
(126)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy munkavállalóra jutó átlagbér (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(127)
Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal növekedett.
4.4.3.3. Készletek
(128)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonnában)
5 500-6 000
5 000-5 000
5 500-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Zárókészlet az előállítás százalékában kifejezve
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Index
100
79
83
87
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(129)
A zárókészlet először 7 %-kal csökkent 2011-ben 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 11 %-kal nőtt 2010-hez viszonyítva. Az előállítás szintjéhez képest a zárókészlet 2010 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent.
4.4.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(130)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
11. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Pénzforgalom (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Beruházások (EUR) (index)
100
115
112
105
Beruházások megtérülése
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(131)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában.
(132)
Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős veszteségei voltak a figyelembe vett időszakban. Az ágazat 2010-es vesztesége - 20 %/- 15 % volt. A veszteség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent, de az eredmény - 14 %/- 9 % érték mellett továbbra is negatív maradt a felülvizsgálati időszakban. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A pénzforgalom 2010-ben pozitív volt. 2011-ben hirtelen csökkenésnek indult és negatív értékeket ért el, majd a felülvizsgálati időszakban végig negatív maradt.
(133)
A beruházások növekvő tendenciát mutattak. A beruházások terén 2010-hez képest 2011-ben 15 %-os, 2012-ben pedig 12 %-os növekedés volt tapasztalható, a felülvizsgálati időszakban összességében 5 %-os növekedés volt mérhető a 2010-es szinthez képest.
(134)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A megtérülés 2010-ben - 25 %/- 20 % volt, majd - 45 %/- 40 % körüli szintre esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten maradt.
4.4.3.5. A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(135)
Mivel az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben visszaesett és a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volumenű volt (lásd a 2. és 3. táblázatot), a dömpingkülönbözetek nagyságrendje nem értékelhető. Ugyanakkor a (136)-(144) preambulumbekezdésben hivatkozott értékelés során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is instabil és sérülékeny.
4.5. Következtetés az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban
(136)
A Tanács az 1001/2008/EK rendeletben megállapította, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára 2002-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat csak részleges fellendülését eredményezték. Az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszaka (2002. január-2007. január) során a kármutató terén bekövetkezett (pozitív) fejlemény nagyrészt a 2007 és 2008 folyamán megnövekedett kereslet eredménye volt.
(137)
Az uniós gazdasági ágazat helyzete 2008 után azonban jelentősen romlott (a 2007-es és 2008-as helyzethez képest). Ennek a fejleménynek a hátterében leginkább a kereslet 2008-at követő visszaesése áll.
(138)
A mutatók némelyike pozitív fejleményeket mutat 2010 óta. Például 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós előállítás 20 %-kal nőtt. Ennek a növekedésnek részben az az oka, hogy az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban 8 %-kal emelkedett. Az előállítás terén tapasztalt növekedés jobb kapacitáskihasználást eredményezett, amely így több mint 20 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós felhasználás emelkedésével összhangban 9 %-kal nőtt, míg az uniós vállalatok piaci részesedése nem változott. A munkavállalók számában történt 10 %-os csökkenés következményeként a termelékenység is nőtt (34 %-kal).
(139)
A kapacitáskihasználás ugyanakkor alacsony volt. Ezt részben az a tény magyarázza, hogy a meglévő infrastruktúrát 3 műszak/nap, 6 nap/hét rendben tervezték használni, és a maximális kapacitás számítása ez alapján történt. Ezzel szemben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét rendben dolgozott.
(140)
Mivel az előállításban lényeges a fix költségek része, az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán továbbra is jelentős veszteségei voltak. Annak ellenére, hogy a pénzügyi eredmények 2010 és a felülvizsgálati időszak között 30 %-kal javultak, a veszteségek a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentősek voltak (a veszteség a - 14 % és a - 9 % közötti tartományban mozgott).
(141)
Ezek a jelentős mértékű veszteségek a lényeges negatív pénzforgalommal társulva az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét jelzik.
(142)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedéseket bevezető 78/2013/EU tanácsi rendelet azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, és kritikus gazdasági helyzetben volt. Az abban az eljárásban figyelembe vett időszak a 2008 januárja és 2011 szeptembere közötti időszakra terjedt ki, amely részben átfedésben van a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszakkal (14).
(143)
Az említett rendeletben megállapított intézkedések láthatólag pozitív hatással jártak, mivel számos kármutató (például az előállítás, kapacitáskihasználás, jövedelmezőség, termelékenység és felhasználás) pozitív tendenciát mutat. Ennek ellenére a jelenlegi helyzet azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egyelőre nem lábalt ki teljesen a korábbi dömping okozta helyzetből.
(144)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan akkor lehetne, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen kilábalt volna.
5. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
5.1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(145)
A Bizottság a (85) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődésével járna.
(146)
A vizsgálat rámutatott az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetére. Jóllehet a helyzet valamelyest javult a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során egyszer sem volt nyereséges.
(147)
Következésképpen az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat kritikus helyzetét. A szóban forgó behozatalok képesek lennének arra, hogy átvegyék az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedését. Ennek eredményeképpen még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat negatív eredményeit előidézték a figyelembe vett időszakban.
(148)
A dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben egy jóval erősebb árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeinek további romlásához vezetne.
(149)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szemben bevezetett intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az ezekből az országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődéséhez vezetne, erős leszorító hatást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira, értékesítési volumenére és piaci részesedésére, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását idézné elő. A Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is rossz gazdasági helyzet valószínű súlyosbodása miatt.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(150)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nagykereskedők és a felhasználók érdekeit is.
(151)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(152)
Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. Mivel a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és 2002 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi annak értékelését, hogy az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések indokolatlan negatív hatással vannak-e az érintett felekre.
(153)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping megismétlődésére és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az Unió érdekeivel.
6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(154)
Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil helyzetben van, amelyet megerősít az egyes kulcsfontosságú kármutatók terén tapasztalt negatív tendencia.
(155)
Az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű, hogy az érintett országokból származó, valószínűsíthetően nagy mennyiségű behozatal a kár megismétlődéséhez vezetne. Ez a nagy mennyiség valószínűleg (többek között) a piaci részesedés csökkenését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását idézné elő.
(156)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével.
6.2. A független importőrök és a felhasználók érdeke
(157)
Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egyetlen importőr vagy felhasználó sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna ezekre a csoportokra, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az uniós importőrökre és felhasználókra.
6.3. Következtetés az uniós érdekkel kapcsolatban
(158)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.
7. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(159)
A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően fenn kell tartani.
(160)
Ezzel együtt a jelenlegi vizsgálat azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat globális helyzete fokozatosan javul, és az ugyanennek a terméknek az Oroszországból és Törökországból származó behozatalára 2013-ban bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések (lásd az (5) preambulumbekezdést) láthatólag további pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére (lásd a (143) preambulumbekezdést). Következésképpen az értékelés alapján - figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket - egy öt évnél rövidebb időszak elegendő lehet az uniós gazdasági ágazat teljes gazdasági és pénzügyi helyreállásához.
(161)
Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetét és a kárelemzést nem lehet kizárólag az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó (potenciális) behozatalának figyelembevétele mellett értékelni: az uniós gazdasági ágazat helyzete más behozataloktól és az ezekre a behozatalokra bevezetett - így főként az Oroszországgal és Törökországgal szembeni - intézkedésektől is függ.
(162)
Következésképpen az eset speciális körülményeire tekintettel az intézkedéseket kivételesen nem kell az alaprendeletben előírt teljes ötéves időszakra meghosszabbítani, hanem azoknak a Törökországból és Oroszországból származó behozatalokra kivetett végleges intézkedésekkel egy időben kell hatályukat veszteniük. Az intézkedések időtartamának ilyetén összehangolása lehetőséget adna a lehetséges dömpinggyakorlatok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak átfogó és koherens vizsgálatára, amennyiben a jövőben szükségessé válna egy ilyen jellegű felülvizsgálat.
(163)
Az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalával szemben jelenleg hatályos intézkedések 2018. január 29-én vesztik hatályukat. Ennek megfelelően az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedéseket ehhez az időponthoz kell igazítani, és azoknak is ebben az időpontban kell hatályukat veszteniük.
(164)
A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága egyetért azzal, hogy a javasolt lejárati idő szükség esetén közös felülvizsgálati eljárásra adna módot, és így lehetőség nyílna több ország behozatalára is kiterjedő átfogó dömping- és kárelemzésre. Ezzel együtt azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakot követően az összes országot tekintve erősen megnőtt az érintett termék teljes behozatala, míg az e behozatalok során alkalmazott átlagárak jelentősen csökkentek. A felülvizsgálati időszakot követő ezen fejlemény állítólag az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását idézte elő, így már nem állnak fenn azok a körülmények, amelyek mellett öt évnél rövidebb időszakra lehetne végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni.
(165)
A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakot követő ezen állítólagos fejlemény (megnövekedett behozatali volumen és csökkent árak) az Eurostat nyilvánosan hozzáférhető adatain alapul, és ezen adatokban olyan terméktípusok is szerepelnek, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. A Bizottság számára a felülvizsgálati időszakot követő időszakról rendelkezésre álló, kizárólag az érintett termékre vonatkozó statisztikák ugyanakkor azt mutatják, hogy a behozatalok 10-15 %-kal visszaestek a felülvizsgálati időszakot követően, a behozatalok során alkalmazott átlagárak pedig szintén csökkentek (15-20 %-kal). A Bizottság megítélése szerint az érintett termék behozatalának felülvizsgálati időszakot követő alakulása - az uniós gazdasági ágazat helyzetét alátámasztó minden további dokumentum hiányában - nem érvényteleníti a Bizottságnak a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére megfelelőnek tartott időszakra vonatkozó következtetéseit (lásd a (160)-(163) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(166)
Ennek megfelelően és tekintettel a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét illetően tett megállapításokra 2018. január 29-ig fenn kell tartani a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel módosított 1001/2008/EK rendeletben fenntartott, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőszerelvények behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedéseket.
(167)
Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel (%)
TARIC-kódok
Malajzia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Minden más vállalat
75,0
A999
Koreai Köztársaság
Összes vállalat
44,0
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2018. január 29-én hatályát veszti.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.