РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 654/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
относно упражняването на правата на Съюза за прилагане и осигуряване на съблюдаването на международните търговски правила и за изменение на Регламент (ЕО) № 3286/94 на Съвета за установяване на процедури на Общността в областта на общата търговска политика с оглед гарантиране упражняването от Общността на правата, които са ѝ предоставени съгласно правилата за международна търговия, по-специално тези, които са установени под егидата на Световната търговска организация
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 207, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът е сключил редица многостранни, регионални и двустранни международни търговски споразумения, пораждащи права и задължения от взаимна полза за страните по споразуменията.
(2)
От основно значение е Съюзът да разполага с подходящи инструменти, за да гарантира ефективното упражняване на правата си по международните търговски споразумения с цел защита на икономическите си интереси. Това важи особено за случаите, когато трети държави приемат ограничителни търговски мерки, които намаляват ползите за икономическите оператори от Съюза, произтичащи от международните търговски споразумения. Съюзът следва да може да реагира бързо и гъвкаво в рамките на процедурите и сроковете, установени с международните търговски споразумения, които е сключил. По тази причина са необходими правила, определящи рамката за упражняване на правата на Съюза в някои конкретни ситуации.
(3)
Механизмите за уреждане на спорове, предвидени със споразумението за създаване на Световната търговска организация (СТО) и с други международни търговски споразумения, включително регионални или двустранни споразумения, са насочени към намиране на положително решение на всеки спор, възникнал между Съюза и другата страна или страни по тези споразумения. Въпреки това Съюзът следва да може да спира действието на отстъпки или изпълнението на други задължения в съответствие с тези механизми за уреждане на спорове, когато другите средства за намиране на положително решение на спора са се оказали неуспешни. Действията на Съюза в такива случаи следва да са насочени към насърчаване на дадената трета държава да съблюдава съответните международни търговски правила с оглед възстановяване на ситуацията, от която произтичат взаимни ползи.
(4)
Съгласно Споразумението на СТО за защитни мерки, член на СТО, който предлага да въведе защитна мярка или иска продължаване на защитна мярка, трябва да се стреми да запази еквивалентно по същество равнище на отстъпки и други задължения в отношенията си с членовете износители, които биха били засегнати от такава мярка. Подобни правила са установени в други сключени от Съюза международни търговски споразумения, включително регионални или двустранни споразумения. Съюзът следва да предприеме мерки за възстановяване на баланса, като спира действието на отстъпки или изпълнението на други задължения, когато съответната трета държава не предприема подходящи и пропорционални корекции. Действията на Съюза в такива случаи следва да имат за цел насърчаване на третите държави да предприемат мерки за улесняване на търговията с оглед възстановяване на ситуацията, от която произтичат взаимни ползи.
(5)
Член XXVIII от Общото споразумение за митата и търговията от 1994 г. (ГАТТ от 1994 г.) и свързаната Договореност уреждат изменението или отмяната на отстъпки, установени в митническите тарифи на членовете на СТО. Членовете на СТО, които са засегнати от такова изменение, имат право при определени условия да отменят отстъпки, които са еквивалентни по същество. Съюзът следва да приеме мерки за възстановяване на баланса в такива случаи, освен ако са договорени корекции с цел компенсация. Действията на Съюза следва да са насочени към насърчаване на третите държави да прилагат мерки за улесняване на търговията.
(6)
Съюзът следва да има възможност да осигури съблюдаване на правата си в областта на обществените поръчки, когато търговски партньор не спазва ангажиментите си по Споразумението на СТО за държавните поръчки (СДП) или по други международни търговски споразумения. В СДП се предвижда, че всеки произтичащ по него спор не трябва да води до спиране на действието на отстъпки или изпълнението на други задължения съгласно което и да е друго обхванато споразумение на СТО. Действията на Съюза следва да са насочени към гарантиране на запазването на еквивалентно по същество равнище на отстъпки, съгласно установеното в съответните международни търговски споразумения.
(7)
Държавите членки следва да осигурят прилагането на своя територия на мерките на търговската политика в областта на обществените поръчки по начин, който най-добре съответства на административните им структури и практики, като зачитат правото на Съюза.
(8)
Мерките на търговската политика, приети съгласно настоящия регламент, следва да бъдат подбрани и разработени въз основа на обективни критерии, включително ефективността им по отношение на насърчаването на трети държави да спазват международните търговски правила; техния потенциал за намаляване на последиците за икономическите оператори от Съюза, засегнати от мерки на трети държави; и целта за свеждане до минимум на отрицателните икономически последици за Съюза, в т.ч. във връзка с важни суровини.
(9)
Настоящият регламент следва да се насочи главно към тези мерки, по отношение на разработването и прилагането на които Съюзът е натрупал опит. Възможността за разширяване на обхвата на регламента с цел да се предвиди приемане на мерки в сектора на правата върху интелектуалната собственост и допълнителни мерки в областта на услугите следва да се оценява като част от прегледа на действието на настоящия регламент, при надлежно отчитане на особеностите на всяка област.
(10)
При осигуряване на съблюдаването на правата на Съюза произходът на стоките следва да се определя в съответствие с Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (2). При осигуряване на съблюдаването на правата на Съюза вследствие на уреждане на спор в областта на обществените поръчки, произходът на услугите следва да се определя въз основа на произхода на физическото или юридическото лице, което ги предоставя. Възлагащите органи или образувания следва да вземат обичайни предпазни мерки и да извършват финансов и правен анализ, когато оценяват информацията и гаранциите, предоставени от оферентите по отношение на произхода на стоките и услугите.
(11)
Комисията следва да извърши преглед на обхвата, действието и ефикасността на настоящия регламент, включително евентуални мерки в сектора на правата върху интелектуалната собственост и допълнителни мерки в областта на услугите, до този момент от двата, който настъпи по-рано - не по-късно от три години след първия случай на прилагане на регламента или не по-късно от пет години от датата на влизането му в сила. Комисията следва да докладва за тази оценка на Европейския парламент и на Съвета. Прегледът може да бъде последван евентуално от подходящи законодателни предложения.
(12)
Важно е да се осигури ефективна комуникация и обмен на мнения между Комисията, от една страна, и Европейския парламент и Съвета, от друга страна, по-специално във връзка със спорове по международни търговски споразумения, които могат да доведат до приемането на мерки съгласно настоящия регламент.
(13)
Регламент (ЕО) № 3286/94 на Съвета (3), следва да се измени, за да се направи позоваване на настоящия регламент по отношение на прилагането на мерки на търговската политика.
(14)
За да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4).
(15)
Предвид високата степен на сложност, свързана с проучването на многостранното въздействие, което могат да имат приетите съгласно настоящия регламент мерки на търговската политика, и с оглед на предоставянето на достатъчно възможности за постигане на възможно най-широка подкрепа, Комисията не следва да приема актове за изпълнение, ако посоченият в настоящия регламент комитет по изключение не даде становище по проекта за акт за изпълнение, представен от Комисията.
(16)
За да се защитят интересите на Съюза, Комисията следва да приеме актове за изпълнение с незабавно приложение, когато в надлежно обосновани случаи, свързани с необходимостта от адаптиране на мерките на търговската политика към действията на съответната трета страна, наложителни причини за спешност изискват това.
(17)
Настоящият регламент не засяга евентуалното приемане на мерки на търговската политика въз основа на други съответни актове на Съюза в тази област или на разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, като същевременно се зачитат приложимите разпоредби, залегнали в международните търговски споразумения относно спирането на действието или отмяната на отстъпки или изпълнението на други задължения,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват правила и процедури за осигуряване на ефективно и навременно упражняване на правата на Съюза с оглед спиране на действието или отмяна на отстъпки или изпълнението на други задължения съгласно международни търговски споразумения, за да:
а)
се отговори на нарушенията от страна на трети държави на международните търговски правила, които засягат интересите на Съюза, с оглед намиране на приемливо решение, което води до възстановяване на ползите за икономическите оператори от Съюза;
б)
се възстанови балансът по отношение на отстъпки или други задължения в търговските отношения с трети държави, когато третирането на стоките от Съюза е изменено по начин, с който се засягат интересите на Съюза.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„държава“ е всяка държава или отделна митническа територия;
б)
„отстъпки или други задължения“ са тарифни отстъпки или други предимства, които Съюзът се е ангажирал да прилага в търговията си с трети държави по силата на международни търговски споразумения, по които е страна;
в)
„ниво на премахване или намаление на предимствата“ е степента, в която са засегнати ползите за Съюза по международно търговско споразумение. Освен когато е установено друго в съответното споразумение, нивото на премахване или намаление на предимствата включва всички неблагоприятни икономически последици от мярката на третата държава;
г)
„задължително наказателно увеличение на цената“ е задължението на възлагащите органи или образуванията, провеждащи процедури за възлагане на обществена поръчка, да повишат,освен при определени изключения, цената на предложените за поръчката услуги и/или стоки с произход от определени трети държави.
Член 3
Обхват
Настоящият регламент се прилага:
а)
след решение по търговски спорове съгласно Договореността на СТО относно правилата и процедурите за уреждане на спорове ("Договореността на СТО за уреждане на спорове), когато Съюзът е получил разрешение да спре действието на отстъпки или изпълнението на други задължения в рамките на многостранни и плурилатерални споразумения, обхванати от Договореността на СТО за уреждане на спорове;
б)
след решение по търговски спорове по други международни търговски споразумения, включително регионални и двустранни споразумения, когато Съюзът има право да спре действието на отстъпки или изпълнението на други задължения, произтичащи от тези споразумения;
в)
за възстановяване на баланса по отношение на отстъпки или други задължения, на което прилагането на защитна мярка от трета държава може да даде право съгласно член 8 от Споразумението на СТО за защитни мерки или съгласно разпоредбите за защитните мерки, включени в други международни търговски споразумения, в това число регионални или двустранни споразумения;
г)
в случай на изменение на отстъпки от член на СТО в съответствие с член XXVIII от ГАТТ от 1994 г., когато не са договорени никакви корекции с цел компенсация.
Член 4
Упражняване на правата на Съюза
1. Когато е необходимо действие, за да се защитят интересите на Съюза в случаите по член 3, Комисията приема актове за изпълнение за определяне на подходящите мерки на търговската политика. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 8, параграф 2.
2. Актове за изпълнение, приети в съответствие с параграф 1, трябва да отговарят на следните условия:
а)
когато се спира действието на отстъпки или изпълнението на други задължения след решение по търговски спор съгласно Договореността на СТО за уреждане на спорове, тяхното ниво не превишава нивото, разрешено от Органа на СТО за уреждане на спорове;
б)
когато действието на отстъпки или изпълнението на други задължения е спряно след провеждане на международна процедура за уреждане на спорове по други международни търговски споразумения, включително регионални или двустранни споразумения, тяхното ниво не надвишава нивото на премахване или намаление на предимствата, в резултат на съответната мярка на засегнатата трета държава, определено от Комисията или чрез арбитраж, според случая;
в)
при възстановяване на баланса по отношение на отстъпки или други задължения съгласно разпоредбите за защитните мерки в международни търговски споразумения, действията на Съюза са еквивалентни по същество на нивото на отстъпки или други задължения, засегнати от защитната мярка, в съответствие с условията на Споразумението на СТО за защитните мерки или с разпоредбите за защитните мерки в други международни търговски споразумения, включително регионални или двустранни споразумения, съгласно които се прилага защитната мярка;
г)
когато отстъпките са отменени в търговията с трета държава във връзка с член XXVIII от ГАТТ от 1994 г. и свързаната Договореност (5), те са еквивалентни по същество на отстъпките, изменени или отменени от тази трета държава, в съответствие с условията по член XXVIII от ГАТТ от 1994 г. и свързаната Договореност.
3. Мерките на търговската политика, посочени в параграф 1 се определят въз основа на следните критерии, като се вземат предвид наличната информация и общият интерес на Съюза:
а)
ефективност на мерките за насърчаване на третите държави да съблюдават международните търговски правила;
б)
потенциал на мерките за намаляване на последиците за икономическите оператори от Съюза, които са засегнати от мерките на трети държави;
в)
съществуване на алтернативни източници за доставка на съответните стоки и услуги, за да се избегне или сведе до минимум евентуалното отрицателно въздействие върху секторите надолу по веригата, възлагащите органи или образувания или крайните потребители в Съюза;
г)
избягване на непропорционална административна сложност и непропорционални разходи при прилагането на мерките;
д)
всеки друг специфичен критерий, който може да бъде определен в международните търговски споразумения във връзка със случаите, посочени в член 3.
Член 5
Мерки на търговската политика
1. Без да се засяга което и да е международно споразумение, по което Съюзът е страна, мерките на търговската политика, които могат да бъдат въведени с акт за изпълнение съгласно член 4, параграф 1, се състоят от:
а)
спиране на действието на тарифни отстъпки и налагане на нови или увеличени мита, включително възстановяване на мита на нивото „най-облагодетелствана нация“ или налагане на мита над нивото „най-облагодетелствана нация“, или въвеждане на каквито и да е допълнителни такси върху вноса или износа на стоки;
б)
въвеждане или увеличение на количествените ограничения върху вноса или износа на стоки независимо дали се прилагат под формата на квоти, лицензи за внос или износ или други мерки;
в)
спиране на действието на отстъпки по отношение на стоки, услуги или доставчици в областта на обществените поръчки чрез:
i)
изключване от обществените поръчки на доставчици на стоки или услуги, установени в съответната трета държава или извършващи дейност от нея, и/или на офертите, при които повече от 50 % от общата стойност произтича от стоки или услуги с произход от съответната трета държава, и/или
ii)
налагане на задължително наказателно увеличение на цената за офертите или доставчиците на стоки или услуги, установени в съответната трета държава или извършващи дейност от нея, и/или за онази част от офертата, състояща се от стоки или услуги с произход от съответната трета държава.
2. Приетите съгласно параграф 1, буква в) мерки:
а)
включват прагове, според характеристиките на съответните стоки и услуги, над които трябва да се прилага изключването и/или задължителното наказателно увеличение на цената, като се вземат предвид разпоредбите на съответното търговско споразумение и нивото на премахване или намаление на предимствата;
б)
определят секторите или категориите стоки и услуги, за които се прилагат, както и евентуални приложими изключения;
в)
определят възлагащите органи и образувания или категориите възлагащи органи и образувания, изброени по държави членки, чието възлагане на поръчки е обхванато. За да осигурят база за това определяне, държавите членки представят списък на съответните възлагащи органи или образувания или категории възлагащи органи и образувания. Мерките гарантират постигането на подходящо ниво на спирането на действието на отстъпки или изпълнението на други задължения и справедливо разпределение сред държавите членки.
Член 6
Правила за произход
1. Произходът на стоките се определя в съответствие с Регламент (ЕИО) № 2913/92.
2. Произходът на дадена услуга се определя въз основа на произхода на физическото или юридическото лице, което я предоставя. Смята се, че произходът на изпълнителя на услугата е:
а)
при физическите лица - от държавата, чийто гражданин е лицето или в която има право на постоянно пребиваване;
б)
при юридическите лица - някой от по-долу изброените случаи:
i)
ако услугата се предоставя по начин, различен от търговско присъствие в Съюза - от държавата, в която юридическото лице е учредено или е организирано по друг начин съгласно законодателството на тази държава и на чиято територия юридическото лице извършва значима стопанска дейност;
ii)
ако услугата се предоставя чрез търговско присъствие в Съюза - от държавата членка, в която е установено юридическото лице и на чиято територия извършва значима стопанска дейност, създаваща действителна пряка връзка с икономиката на съответната държава членка.
За целите на първа алинея, буква б), подточка ii), ако юридическото лице, предоставящо услугата, не извършва значима стопанска дейност, създаваща действителна пряка връзка с икономиката на държавата членка, в която е установено, се смята, че произходът на изпълнителя на услугата е произходът на физическото или юридическото лице, което притежава или контролира юридическото лице, предоставящо услугата.
Юридическото лице, предоставящо услугата, се счита за „притежавано“ от лица от дадена държава, ако над 50 % от собствения му капитал е действително притежаван от лица от тази държава, и се счита за „контролирано“ от лица от дадена държава, ако тези лица имат правата да назначават мнозинството от членовете на управителния му орган или законно да ръководят дейността му по друг начин.
Член 7
Спиране, изменение и прекратяване на мерките
1. Когато след приемане на акт за изпълнение съгласно член 4, параграф 1 съответната трета държава предостави адекватна и пропорционална компенсация на Съюза в случаите по член 3, параграф 1, букви а) и б), Комисията може да спре прилагането на акта за изпълнение за периода на предоставяне на компенсацията. Решението за спирането се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 8, параграф 2.
2. Комисията отменя акт за изпълнение, приет в съответствие с член 4, параграф 1, при настъпване на някое от следните обстоятелства:
а)
когато третата държава, чиито мерки са счетени за нарушаващи международните търговски правила в процедура по уреждане на спорове, направи необходимото за привеждането на мерките си в съответствие, или когато по друг начин е постигнато взаимно приемливо решение;
б)
в случаи на възстановяване на баланса по отношение на отстъпки или други задължения след приемане от трета държава на защитна мярка, когато се отмени или изтече срокът на действие на защитната мярка или когато съответната трета държава предостави адекватна и пропорционална компенсация на Съюза след приемане на акт за изпълнение съгласно член 4, параграф 1;
в)
в случай на изменение на отстъпки от член на СТО в съответствие с член XXVIII от ГАТТ от 1994 г., когато съответната трета държава предостави адекватна и пропорционална компенсация на Съюза след приемане на акт за изпълнение съгласно член 4, параграф 1.
Решението за отмяна, посочено в първата алинея, се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 8, параграф 2.
3. Когато е необходимо да се внесат корекции в мерки на търговската политика, приети съгласно настоящия регламент, при условията по член 4, параграфи 2 и 3, Комисията може да направи необходимите изменения в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 8, параграф 2.
4. В надлежно обосновани случаи, когато това се налага по спешност от императивни съображения във връзка с прекратяването или изменението на съответната мярка на трета държава, Комисията приема актове за изпълнение с незабавно приложение за спиране, изменение или отмяна на актове за изпълнение, приети съгласно член 4, параграф 1, съгласно предвиденото в настоящия член и в съответствие с процедурата по член 8, параграф 3.
Член 8
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитета, създаден с Регламент (ЕО) № 3286/94. Този комитет е комитет по смисъла на член 3 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 9
Събиране на информация
1. При прилагането на настоящия регламент Комисията събира информация и становища за икономическите интереси на Съюза за конкретни стоки или услуги или за конкретни сектори чрез публикуване на известия в Официален вестник на Европейския съюз или чрез други подходящи обществени средства за комуникация, като посочва в какъв срок трябва да се подаде информацията. Комисията взема под внимание получените реакции.
2. Получената в съответствие с настоящия регламент информация се използва само за целта, за която е била поискана.
3. Нито Европейският парламент, нито Съветът, нито Комисията, нито държавите членки, нито техните съответни служители имат право да разкриват поверителна информация, получена съгласно настоящия регламент, без изрично разрешение от лицето, което е предоставило информацията.
4. Лицето, което предоставя информацията, може да поиска тя да се разглежда като поверителна. В такива случаи информацията се придружава от неповерително резюме, което представя информацията в обобщен вид, или от декларация за причините, поради които тя не може да бъде обобщена.
5. Ако се установи, че искането за поверителното третиране на дадена информация не е основателно, и ако предоставилото информацията лице не желае нито да я оповести публично, нито да разреши разкриването ѝ в обобщен или съкратен вид, въпросната информация може да не бъде взета предвид.
6. Разпоредбите на параграфи 2-5 не изключват разкриването на обща информация от страна на институциите на Съюза и органите на държавите членки. При такова разкриване трябва да се отчита законният интерес на заинтересованите страни да не се разкриват служебните им тайни.
Член 10
Преглед
1. До този момент от двата, който настъпи по-рано - не по-късно от три години след приемането на първия акт за изпълнение или не по-късно от 18 юли 2019 г. Комисията извършва преглед на обхвата на настоящия регламент, по-специално по отношение на мерките на търговската политика, които могат да бъдат приемани, както и на неговото прилагане, и докладва за своите констатации на Европейския парламент и на Съвета.
2. Независимо от параграф 1 Комисията извършва преглед с цел да предвиди по настоящия регламент допълнителни мерки на търговската политика за спиране на действието на отстъпки или изпълнението на други задължения в областта на търговията с услуги. Комисията разглежда, inter alia, следните аспекти:
а)
промените в международен план по отношение на спирането на изпълнението на други задължения по Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС);
б)
промените в рамките на Съюза във връзка с приемането на общи правила за секторите на услугите;
в)
ефективността на евентуалните допълнителни мерки на търговската политика като средство за осигуряване на съблюдаването на правата на Съюза по международните търговски споразумения;
г)
наличните механизми за осигуряване на въвеждането на практика по единен и ефективен начин на евентуални допълнителни мерки на търговската политика в областта на услугите; както и
д)
последиците за доставчиците на услуги, представени в Съюза към момента на приемане на актове за изпълнение по настоящия регламент.
Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета за първоначалната си оценка до 18 юли 2017 г.
Член 11
Изменения на други актове
Член 13, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 3286/94 се заменя със следното:
„3. Когато съгласно член 12, параграф 2 Съюзът трябва да вземе решение за мерки на търговската политика, които да се приемат съгласно член 11, параграф 2, буква в) или член 12, той се произнася незабавно в съответствие с член 207 от Договора за функциониране на Европейския съюз, а ако е необходимо, съгласно Регламент (ЕС) № 654/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6) или всяка друга приложима процедура.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 654/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
a nemzetközi kereskedelmi szabályok alkalmazása és érvényesítése terén az Unióra ruházott jogok gyakorlásáról és a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
Az Unió számos multilaterális, regionális és kétoldalú nemzetközi kereskedelmi megállapodást kötött, amelyek a felek számára kölcsönösen előnyös jogokat és kötelezettségeket határoznak meg.
(2)
Alapvető fontosságú, hogy az Unió - gazdasági érdekei védelme érdekében - megfelelő eszközökkel rendelkezzen a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban foglalt jogainak eredményes gyakorlásához. Ez különösen azokban a helyzetekre vonatkozik, amikor harmadik országok olyan kereskedelemkorlátozó intézkedéseket vezetnek be, amelyek csökkentik a nemzetközi kereskedelmi megállapodások alapján az Unió gazdasági szereplőit megillető előnyöket. Lehetővé kell tenni az Unió számára, hogy gyorsan és rugalmasan járjon el az általa megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban foglalt eljárások és határidők keretében. Ennek megfelelően olyan szabályokat kell létrehozni, amelyek biztosítják a keretet az Unió jogainak bizonyos konkrét helyzetekben való gyakorlásához.
(3)
A Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó egyezmény és az egyéb - például regionális vagy bilaterális - nemzetközi kereskedelmi megállapodások által megteremtett vitarendezési mechanizmusok célja, hogy az Unió és az említett megállapodásokban részt vevő másik fél vagy felek között felmerülő vitákban pozitív megoldás szülessen. Az Uniónak mindazonáltal rendelkeznie kell azzal a lehetőséggel, hogy az említett vitarendezési mechanizmusokat megfelelően felfüggessze az engedményeket vagy más kötelezettségeket, ha a vita pozitív megoldására irányuló egyéb kísérletek sikertelennek bizonyulnak. Az Unió fellépésének az ilyen esetekben annak elérését kell céloznia, hogy az érintett harmadik ország megfeleljen a vonatkozó nemzetközi kereskedelmi szabályoknak, és így visszaálljon a kölcsönös előnyökkel járó helyzet.
(4)
A védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás szerint azon WTO-tagnak, amely védintézkedést kíván bevezetni, vagy egy védintézkedés meghosszabbítását tervezi, törekednie kell arra, hogy a közte és az ilyen védintézkedés által érintett exportőr tagok közötti engedmények és egyéb kötelezettségek lényegében azonos szinten maradjanak. Hasonló szabályokat határoztak meg az Unió által kötött más nemzetközi kereskedelmi megállapodások esetében is, beleértve a regionális vagy bilaterális megállapodásokat is. Azokban az esetekben, amikor az érintett harmadik ország nem hajt végre adekvát és arányos kiigazításokat, az Uniónak engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésével intézkedéseket kell hoznia az egyensúly helyreállítására. Az Unió fellépésének célja ilyen esetekben az kell, hogy legyen, hogy a harmadik országokat a kereskedelmet serkentő intézkedések bevezetésére ösztönözze, és így visszaálljon a kölcsönös előnyökkel járó helyzet.
(5)
Az 1994-es Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikke és a hozzá kapcsolódó egyetértés szabályozza a WTO-tagok tarifajegyzékeiben meghatározott engedmények módosítását és visszavonását. Az ilyen módosítás által érintett WTO-tagoknak bizonyos feltételek mellett jogukban áll lényegében azonos szintű engedményeket visszavonni. Az Uniónak ilyen esetekben intézkedéseket kell elfogadnia az egyensúly helyreállítása céljából, hacsak nem születik megállapodás kompenzációs kiigazításokról. Az Unió fellépésének arra kell irányulnia, hogy a harmadik országokat kereskedelemserkentő intézkedések bevezetésére ösztönözze.
(6)
Az Uniónak lehetősége kell legyen jogainak a közbeszerzések területén való érvényesítése is az olyan esetekben, ha valamely kereskedelmi partner nem teljesíti a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodás vagy más nemzetközi megállapodások értelmében fennálló kötelezettségeit. A közbeszerzésről szóló WTO-megállapodás leszögezi, hogy a keretében felmerülő viták nem eredményezhetik semelyik más WTO-megállapodás szerinti engedmények vagy kötelezettségek felfüggesztését. Az Unió fellépésének annak biztosítására kell irányulnia, hogy az engedmények lényegében azonos szinten maradjanak, a vonatkozó nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban rögzített szándéknak megfelelően.
(7)
A tagállamoknak saját területükön gondoskodniuk kell a közbeszerzés területére vonatkozó kereskedelempolitikai intézkedések olyan módon való alkalmazásáról, amely közigazgatási struktúráiknak és gyakorlatuknak a leginkább megfelel, tiszteletben tartva egyúttal az uniós jogot is.
(8)
Az e rendelet keretében elfogadott kereskedelempolitikai intézkedéseket objektív kritériumok alapján kell megválasztani és kidolgozni; ilyen kritérium többek között az, hogy az intézkedések hatékonyan ösztönözzék a harmadik országokat a nemzetközi kereskedelmi szabályok betartására; hogy alkalmasak legyenek a harmadik országok intézkedései által érintett uniós gazdasági szereplők kárpótlására; valamint hogy céljuk az Uniót érintő negatív gazdasági hatások minimalizálása legyen, többek között az alapvető fontosságú nyersanyagok tekintetében is.
(9)
E rendeletnek azokra az intézkedésekre kell koncentrálnia, amelyek kidolgozása és alkalmazása terén az Unió tapasztalattal rendelkezik. A rendelet működésének felülvizsgálata keretében meg kell majd vizsgálni, hogy hatálya esetleg kiterjeszthető-e oly módon, hogy a szellemi tulajdonjog ágazatával, valamint a szolgáltatásokkal kapcsolatos további intézkedések elfogadásáról is rendelkezzen, megfelelően figyelembe véve az egyes területek egyedi sajátosságait.
(10)
Az Unió jogainak érvényesítésekor az adott áru származását 2913/92/EGK tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell meghatározni. A közbeszerzés területén az Unió jogainak vitarendezést követő érvényesítésekor az adott szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani. Az ajánlatkérő szerveknek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőknek az ajánlattevők által az áruk és szolgáltatások származására vonatkozóan szolgáltatott információk vizsgálatakor ésszerű mértékű óvatossággal és kellő gondossággal kell eljárniuk.
(11)
A Bizottságnak e rendelet alkalmazási körét, működését és hatékonyságát - és ennek keretében a szellemi tulajdonjog ágazatán belüli, illetve a szolgáltatásokkal kapcsolatos további intézkedések lehetőségét is - legkésőbb a végrehajtása első lépését követően három évvel, vagy - ha ez a korábbi, akkor - legkésőbb a hatálybalépését követően öt évvel felül kell vizsgálnia. A Bizottságnak vizsgálata eredményéről be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A felülvizsgálatot adott esetben megfelelő jogalkotási javaslatok is követhetik.
(12)
Fontos biztosítani, hogy egyrészről a Bizottság, másrészről az Európai Parlament és a Tanács között hatékony kommunikáció és véleménycsere folyjon, mindenekelőtt a nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében felmerülő azon jogvitákról, amelyek intézkedések elfogadásához vezethetnek e rendelet alapján.
(13)
Módosítani kell a 3286/94/EK tanácsi rendeletet (3) annak érdekében, hogy a kereskedelempolitikai intézkedések végrehajtása tekintetében e rendeletre hivatkozzon.
(14)
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
(15)
Tekintettel arra, hogy az e rendelet keretében elfogadott kereskedelempolitikai intézkedések számos különböző hatásának vizsgálata rendkívül összetett feladatot jelenthet, valamint annak érdekében, hogy elegendő lehetőség álljon rendelkezésre a lehető legszélesebb körű támogatottság biztosításához, a Bizottságnak nem célszerű elfogadnia azt a végrehajtási jogi aktust, amelynek tervezetéről az e rendeletben említett bizottság kivételes jelleggel nem ad ki véleményt.
(16)
Az Unió érdekeinek védelmére a Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben a kereskedelempolitikai intézkedéseknek az érintett harmadik fél viselkedéséhez való hozzáigazítását megkövetelő, kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges.
(17)
E rendelet nem érinti azt a lehetőséget, hogy kereskedelempolitikai intézkedések elfogadására kerüljön sor más vonatkozó uniós jogi aktusok, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezései alapján, a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozóan előírt rendelkezések tiszteletben tartásával,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet szabályokat és eljárásokat állapít meg annak biztosítására, hogy az Unió hatékonyan és a kellő időben élhessen a nemzetközi kereskedelmi megállapodások által ráruházott, engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésére vagy visszavonására irányuló jogaival, azzal a szándékkal, hogy:
a)
azokban az esetekben, ha harmadik országok az Unió érdekeit sértő módon nemzetközi kereskedelmi szabályokat szegnek meg, a kielégítő megoldás érdekében olyan módon reagálhasson, amely visszaállítja az uniós gazdasági szereplők számára az előnyöket;
b)
a harmadik országokkal fennálló kereskedelmi kapcsolatokban az engedmények vagy más kötelezettségek egyensúlyának helyreállításához folyamodhasson, ha az Unióból származó áruk számára biztosított elbánásban az Unió érdekeit érintő változás következik be.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „ország”: bármely állam vagy különálló vámterület;
b) „engedmények vagy más kötelezettségek”: tarifaengedmények vagy más olyan előnyök, amelyek alkalmazására az Unió harmadik országokkal folytatott kereskedelme terén elkötelezte magát olyan nemzetközi kereskedelmi megállapodások alapján, amelyekben részes fél;
c) „hatálytalanítás vagy gyengítés szintje”: az Uniót egy adott nemzetközi kereskedelmi megállapodás alapján megillető előnyök csökkenésének mértéke. Amennyiben a vonatkozó megállapodás másképpen nem rendelkezik, ez magában foglal az adott harmadik ország intézkedéséből fakadó minden káros gazdasági hatást;
d) „kötelező áremelés”: a közbeszerzési eljárásokat lefolytató ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára előírt azon kötelezettség, hogy a közbeszerzési eljárásokban - bizonyos kivételekkel - növelniük kell a kínált áruk és/vagy szolgáltatások árát, amennyiben azok bizonyos harmadik országokból származnak.
3. cikk
Hatály
Ez a rendelet az alábbi esetekben alkalmazandó:
a)
kereskedelmi vitákban a WTO vitarendezési szabályairól és eljárásairól szóló egyetértése (WTO vitarendezési egyetértése) alapján születő döntés nyomán, amennyiben az Unió engedélyt kapott a WTO vitarendezési egyetértésének hatálya alá tartozó multilaterális és plurilaterális megállapodások szerinti engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésére;
b)
más nemzetközi kereskedelmi megállapodások - így többek között a regionális vagy bilaterális megállapodások - keretében felmerülő kereskedelmi vitákban születő döntés nyomán, amennyiben az Uniónak jogában áll felfüggeszteni az ilyen megállapodások szerinti engedményeket vagy más kötelezettségeket;
c)
engedmények vagy más kötelezettségek egyensúlyának helyreállítása céljából, amire a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás 8. cikke vagy az egyéb nemzetközi megállapodásokban - így többek között regionális vagy bilaterális megállapodásokban - foglalt, védintézkedésekkel kapcsolatos rendelkezések értelmében az jogosíthatja fel az Uniót, hogy egy harmadik ország védintézkedéseket alkalmaz;
d)
amikor egy WTO-tag az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerint engedményeket módosít anélkül, hogy megállapodás született volna kompenzációs kiigazításokról.
4. cikk
Az Unió jogainak gyakorlása
(1) Amikor a 3. cikkben említett esetekben az Unió érdekeinek védelméhez fellépésre van szükség, a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el a megfelelő kereskedelempolitikai intézkedések meghatározására. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) Az (1) bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusoknak meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:
a)
amennyiben egy kereskedelmi vitának a WTO vitarendezési egyetértése keretében történő elbírálása nyomán engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésére kerül sor, azok szintje nem haladhatja meg a WTO Vitarendezési Testülete által engedélyezett szintet;
b)
amennyiben más nemzetközi kereskedelmi megállapodások - így többek között a regionális vagy bilaterális megállapodások - keretében, nemzetközi vitarendezési eljárás nyomán engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésére kerül sor, azok mértéke nem haladhatja meg a harmadik ország szóban forgó intézkedése által okozott hatálytalanítás vagy gyengítés szintjét, amelyet az adott esettől függően vagy a Bizottság állapít meg, vagy választott bírósági eljárás keretében állapítanak meg;
c)
ha az engedmények vagy más kötelezettségek egyensúlyának helyreállítása nemzetközi kereskedelmi megállapodások védintézkedésekkel kapcsolatos rendelkezéseinek értelmében történik, akkor az Unió fellépésének mértéke lényegében azonos a védintézkedés által érintett engedmények vagy más kötelezettségek mértékével, a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodásban vagy más nemzetközi kereskedelmi megállapodások - így többek között a regionális vagy bilaterális megállapodások - védintézkedésekkel kapcsolatos rendelkezéseiben foglalt feltételek szerint, amelyek értelmében a védintézkedést alkalmazzák;
d)
amennyiben az 1994. évi GATT XXVIII. cikkével és a vonatkozó egyetértéssel (5) összefüggésben kerül sor engedmények visszavonására valamely harmadik országgal folytatott kereskedelemben, érdemben azonosnak kell lenniük a szóban forgó harmadik ország által módosított vagy visszavont engedmények mértékével, az 1994. évi GATT XXVIII. cikkében és a vonatkozó egyetértésben foglalt feltételeknek megfelelően.
(3) Az (1) bekezdésben említett kereskedelempolitikai intézkedéseket a rendelkezésre álló információknak és az Unió általános érdekeinek a figyelembevételével, az alábbi kritériumok alapján kell meghatározni:
a)
hatékonyak lesznek-e az intézkedések a tekintetben, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályoknak való megfelelésre ösztönözzék a harmadik országokat;
b)
alkalmasak lesznek-e az intézkedések arra, hogy segítséget nyújtsanak a harmadik országok intézkedései által érintett uniós gazdasági szereplőknek;
c)
rendelkezésre állnak-e alternatív források az érintett termékek vagy szolgáltatások beszerzésére, annak érdekében, hogy elkerülhetők vagy a lehető legkisebbre csökkenthetők legyenek az Unión belül a feldolgozó iparágakra, az ajánlatkérő szervekre vagy a közszolgáltató ajánlatkérőkre, valamint a végső fogyasztókra gyakorolt negatív hatások;
d)
nem eredményez-e aránytalan adminisztratív nehézségeket és költségeket az intézkedések alkalmazása;
e)
bármely egyéb egyedi kritérium, amelyet a 3. cikkben említett esetekkel összefüggésben nemzetközi kereskedelmi megállapodás ír elő.
5. cikk
Kereskedelempolitikai intézkedések
(1) Azon nemzetközi megállapodások sérelme nélkül, amelyekben az Unió részes fél, a 4. cikk (1) bekezdésének értelmében hozott végrehajtási jogi aktussal elrendelt kereskedelempolitikai intézkedések az alábbiakból állnak:
a)
vámengedmények felfüggesztése, új vámok vagy magasabb vámtételek bevezetése, ideértve a vámoknak a legnagyobb kedvezményes elbánás szintjére való visszaállítását vagy annál magasabb szinten való kivetését, illetve bármely további árubehozatali vagy -kiviteli teher bevezetését;
b)
az árubehozatalra vagy -kivitelre vonatkozó mennyiségi korlátozások bevezetése vagy fokozása kvóták, behozatali vagy kiviteli engedélyek vagy más intézkedések formájában;
c)
árukra, szolgáltatásokra vagy szállítókra vonatkozó engedmények felfüggesztése a közbeszerzés területén, az alábbiak révén:
i.
az érintett harmadik országban székhellyel rendelkező és tevékenységüket onnan végző szállítók és szolgáltatók kizárása és/vagy olyan ajánlatok kizárása a közbeszerzésből, amelyek teljes értékének több mint 50 %-át az érintett harmadik országból származó áruk vagy szolgáltatások adják; és/vagy
ii.
kötelező áremelés bevezetése az érintett harmadik országban székhellyel rendelkező és tevékenységüket onnan végző szállítók és szolgáltatók ajánlataira és/vagy az ajánlat azon részére, amelyet az érintett harmadik országból származó áruk vagy szolgáltatások alkotnak.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja értelmében elfogadott intézkedésekben:
a)
az érintett áruk vagy szolgáltatások jellegének megfelelően meg kell állapítani azt az értékküszöböt, amely felett a kizárást és/vagy a kötelező áremelést alkalmazni kell, figyelembe véve a szóban forgó kereskedelmi megállapodás rendelkezéseit, valamint a hatálytalanítás vagy gyengítés szintjét;
b)
meg kell határozni, hogy az intézkedést mely ágazatokra, illetve mely áru- és szolgáltatáskategóriákra kell alkalmazni, valamint meg kell határozni az esetleges kivételeket is;
c)
tagállamonkénti felsorolásban meg kell határozni azokat a ajánlatkérő szerveket és közszolgáltató ajánlatkérőket vagy ezek kategóriáit, amelyeknek a közbeszerzéseire az intézkedést alkalmazni kell. Ehhez minden tagállam benyújtja az érintett ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek, illetve ezek kategóriáinak a jegyzékét. Az intézkedések révén biztosítani kell az engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésének megfelelő szintjét, valamint a tagállamok közötti méltányos elosztását.
6. cikk
Származási szabályok
(1) Az áruk származását a 2913/92/EGK rendelettel összhangban kell meghatározni.
(2) A szolgáltatások származását a szolgáltatást nyújtó természetes vagy jogi személy származási helye alapján kell meghatározni. A szolgáltató származási helye:
a)
természetes személy esetén az az ország, amelynek az adott személy állampolgára vagy amelyben állandó tartózkodási joggal rendelkezik;
b)
jogi személy esetén az alábbiak bármelyike:
i.
ha a szolgáltatást nem az Unióban való kereskedelmi jelenlét keretében nyújtják, akkor az az ország, ahol a jogi személyt alapították vagy az adott ország jogszabályai szerint más formában létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat;
ii.
ha a szolgáltatást uniós kereskedelmi jelenlét keretében nyújtják, az a tagállam, amelyben a jogi személyt bejegyezték, és amelynek területén az jelentős üzleti tevékenységet folytat úgy, hogy az adott tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll.
Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában, ha a szolgáltatást nyújtó jogi személy nem folytat olyan jelentős üzleti tevékenységet, amelynek során a letelepedésének helye szerinti tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll, akkor ezen jogi személy származási helyének azoknak a természetes vagy jogi személyeknek a származási helye minősül, akiknek/amelyeknek a tulajdonában van, illetve irányítása alatt áll.
Akkor tekintendő úgy, hogy a szolgáltatást nyújtó jogi személy egy adott országból származó személyek tulajdonában van, ha az alaptőke több mint 50 %-át e személyek birtokolják, és akkor áll az adott országból származó személyek irányítása alatt, ha azoknak jogukban áll az igazgatók többségét kinevezni, vagy a tevékenységeit más módon jogszerűen irányítani.
7. cikk
Intézkedések felfüggesztése, módosítása és hatályon kívül helyezése
(1) Amennyiben a 4. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadását követően az érintett harmadik ország megfelelő és arányos kompenzációt nyújt az Uniónak a 3. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett esetekben, a Bizottság felfüggesztheti a végrehajtási jogi aktus alkalmazását a kompenzációs időszak időtartamára. A felfüggesztésről a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell dönteni.
(2) A Bizottság hatályon kívül helyezi a 4. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktust, ha az alábbi körülmények bármelyike fennáll:
a)
a harmadik ország, amelynek intézkedései vitarendezési eljárás során a nemzetközi kereskedelmi szabályokat sértőnek bizonyultak, helyreállítja az azoknak való megfelelőségét, vagy a felek más módon kölcsönösen kielégítő megoldásra jutnak;
b)
olyan esetekben, amikor engedmények vagy más kötelezettségek egyensúlyának helyreállítására kerül sor annak nyomán, hogy egy harmadik ország védintézkedést fogad el, és a védintézkedés visszavonásra kerül vagy hatályát veszti, vagy az érintett harmadik ország megfelelő és arányos kompenzációt nyújt az Uniónak egy, a 4. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadását követően;
c)
olyan esetekben, amikor egy WTO-tag az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján engedményeket módosít, és az érintett harmadik ország megfelelő és arányos kompenzációt nyújt az Uniónak egy, a 4. cikk (1) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktus elfogadását követően.
Az első albekezdésben említett hatályon kívül helyezésről a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell döntést hozni.
(3) Amennyiben az e rendelet értelmében elfogadott kereskedelempolitikai intézkedéseket ki kell igazítani, a Bizottság - a 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően - a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében bármely megfelelő módosítást bevezethet.
(4) A harmadik ország érintett intézkedésének megszüntetéséhez vagy módosításához kapcsolódó, megfelelően indokolt és rendkívül sürgős esetekben a Bizottság haladéktalanul alkalmazható végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek felfüggesztik, módosítják vagy hatályon kívül helyezik a 4. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokat, az e cikkben előírtak szerint, a 8. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében.
8. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a 3286/94/EK rendelettel létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet 3. cikke értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, akkor a Bizottság nem fogadja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.
(3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendeletnek az 5. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikkét kell alkalmazni.
9. cikk
Információgyűjtés
(1) A Bizottság e rendelet alkalmazásában információkat és véleményeket gyűjt az Unió konkrét árukkal, szolgáltatásokkal vagy ágazatokkal kapcsolatos gazdasági érdekeire vonatkozóan, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés révén vagy más megfelelő tömegkommunikációs eszköz segítségével, megjelölve azt az időtartamot, amelyen belül az információkat és véleményeket be kell nyújtani. A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és véleményeket.
(2) Az e rendelet értelmében gyűjtött információk csak a gyűjtés alapjául szolgáló célra használhatók fel.
(3) Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a tagállamok, valamint az előbb említettek tisztségviselői az információ szolgáltatójának külön engedélye nélkül nem hozhatják nyilvánosságra az e rendelet alapján kapott bizalmas jellegű információkat.
(4) Az információt benyújtók kérhetik az általuk rendelkezésre bocsátott információk bizalmas kezelését. Ilyen esetekben az információkat általános formában tartalmazó, nyilvánosságra hozható összefoglalót kell mellékelniük, vagy indokolást arról, hogy az információról miért nem készíthető összefoglaló.
(5) Ha nyilvánvaló, hogy a bizalmas kezelésre vonatkozó igény nem indokolt, és ha az információ szolgáltatója nem kívánja az információkat közzétenni, vagy engedélyezni azok általános vagy összegző formában történő közlését, a kérdéses információk figyelmen kívül hagyhatók.
(6) A (2)-(5) bekezdés nem zárja ki, hogy az uniós intézmények és a tagállami hatóságok általános információkat tegyenek közzé. A nyilvánosságra hozatal során figyelembe kell venni az érintett feleknek az üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét.
10. cikk
Felülvizsgálat
(1) A Bizottság az első végrehajtási jogi aktus elfogadásától számított legfeljebb három év elteltével, vagy - ha ez a korábbi - legkésőbb 2019. július 18-ig, felülvizsgálja a rendelet hatályát - elsősorban a tekintetben, hogy milyen kereskedelempolitikai intézkedések elfogadására kerülhet sor -, valamint végrehajtását, és megállapításairól jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2) Az (1) bekezdés ellenére a Bizottság arra irányuló felülvizsgálatot is végez, hogy e rendelet a szolgáltatások kereskedelmét érintő engedmények vagy más kötelezettségek felfüggesztésére irányuló további kereskedelempolitikai intézkedéseket is előirányozzon. A Bizottság többek között az alábbi vonatkozásokat vizsgálja meg:
a)
nemzetközi fejlemények a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) szerinti egyéb kötelezettségek felfüggesztése területén;
b)
az Unión belüli fejlemények a szolgáltatási ágazatokra vonatkozó közös szabályok elfogadása területén;
c)
mennyire lehetnek eredményesek az esetleges további kereskedelempolitikai intézkedések az Unió nemzetközi kereskedelmi megállapodások alapján fennálló jogainak érvényesítésében;
d)
a szolgáltatásokkal kapcsolatos, esetleges további kereskedelempolitikai intézkedések egységes és hatékony gyakorlati végrehajtásának biztosítására rendelkezésre álló mechanizmusok; valamint
e)
az Unióban jelen lévő szolgáltatók számára jelentkező hatások, amikor a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el e rendelet alapján.
A Bizottság 2017. július 18-ig jelentést tesz a fentiekre vonatkozó kezdeti megállapításairól az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
11. cikk
Más jogszabályok módosítása
A 3286/94/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Amennyiben az Uniónak a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva a 11. cikk (2) bekezdésének c) pontja vagy a 12. cikk alapján elfogadandó kereskedelempolitikai intézkedésre vonatkozó döntést kell hoznia, a Tanács haladéktalanul eljár az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének és szükség esetén a 654/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) vagy bármely más alkalmazható eljárásnak megfelelően.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.