РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1313/2014 НА КОМИСИЯТА
от 10 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове (по-специално мандарини и т.н.) с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1355/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китайската народна република („Китай“). Мерките бяха под формата на специално мито за всяко дружество, вариращи от 361,4 до 531,2 EUR за тон нетно тегло на продукта.
(2)
Тези мерки бяха отменени от Съда на ЕС на 22 март 2012 г. (3), но бяха повторно наложени на 18 февруари 2013 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 158/2013 на Съвета (4).
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (5), на 12 август 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) от името на производители, които представляват над 75 % от общото производство на Съюза на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове.
(4)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга или повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 25 октомври 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(6)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално информира следните страни за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките: заявителя, производителите от Съюза и техните съответни сдружения, известните производители износители в Китай и в потенциалните държави аналози, несвързаните вносители в Съюза и техните съответни сдружения, доставчиците на производителите в Съюза и техните съответни сдружения, едно сдружение на потребители в Съюза, за което е известно, че е засегнато, както и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай и несвързани вносители в Съюза бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на преразглеждане информация.
(9)
Тъй като само една група производители износители от Китай предостави изискваната информация, не беше счетено за необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Що се отнася до несвързаните вносители, 32 бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Седем от тях се отзоваха и предоставиха информацията, необходима за подбора на извадката. Трима от тях бяха избрани да бъдат част от извадката, но само двама потвърдиха в рамките на крайния срок своето желание да бъдат включени в извадката.
(11)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията изпрати въпросници до заинтересованите страни и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от петима производители от Съюза, от оказалия съдействие производител износител в Китай, от двама несвързани вносители, от осем доставчици на производителите от Съюза, от едно сдружение на доставчиците на производителите от Съюза и от един производител в държавата аналог.
(12)
Две сдружения на вносители заявиха, че са заинтересовани страни. Петима несвързани вносители също представиха коментари.
(13)
По отношение на производителите от държавата аналог, четири дружества бяха установени и бяха поканени да предоставят необходимата информация. Само едно от тези дружества предостави изискваната информация и се съгласи да приеме проверка на място.
(14)
Комисията провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване на дъмпинга или от повторно възникване на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Испания
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Испания
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Испания
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Испания
б)
производител износител в Китай:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Китай и свързаното с него дружество Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
в)
несвързани вносители в Съюза:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Германия
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Германия
г)
производител в държавата аналог:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Турция
1.5. Оповестяване на съществените факти и изслушвания
(15)
На 13 октомври 2014 г. Комисията оповести съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи антидъмпингови мита („окончателното оповестяване“). След окончателното оповестяване няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, включващи вижданията им относно окончателните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Трима вносители направиха такова искане и бяха съвместно изслушани в присъствието на служителя по изслушванията при търговските процедури. Едно европейско сдружение на търговците направи такова искане и беше изслушано от службите на Комисията.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсуми), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“) и понастоящем класирани в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90.
(17)
Разглежданият продукт се получава чрез обелване и разделяне на сегменти на плода от определени сортове дребни цитрусови плодове (предимно сатсуми), които впоследствие се поставят в среда от захарен сироп, сок или вода в опаковки с различни размери, за да отговарят на специфичните изисквания на отделните пазари.
(18)
Сатсумите, клементините и други дребни цитрусови плодове са известни под общото наименование „мандарини“. Повечето от тези различни сортове плодове са подходящи за консумация в прясно състояние или за преработване. Те са сходни и поради това, когато са приготвени или консервирани, се разглеждат като един продукт.
2.2. Сходен продукт
(19)
Производителите от Съюза заявиха, че внасяният продукт и продуктът на Съюза са сходни по следните причини:
-
и двата продукта имат еднакви или много подобни физически свойства, например вкус, форма, размер и текстура;
-
те се продават чрез същите или подобни канали и се конкурират предимно по отношение на цената;
-
те имат едно и също или сходно крайно приложение;
-
те са лесно взаимозаменяеми;
-
те са класирани в същите кодове по Комбинираната номенклатура за тарифни цели.
(20)
От друга страна, някои вносители твърдят, че внасяният продукт е с по-високо качество, тъй като той съдържа по-малко разкъсани сегменти (максимум 5 %), както и че е с вкус, външен вид и структура, които са по-добри от тези на продукта на Съюза. Също така бе заявено, че внасяният продукт се различава от продукта на Съюза и от гледна точка на мириса.
(21)
Комисията провери тези твърдения и с оглед на наличните данни стигна до заключението, че твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 19, са правилни.
(22)
Що се отнася до твърденията на вносителите, те трябваше да бъдат отхвърлени на следните основания:
а)
някои разлики в качеството, свързани с количеството разкъсани сегменти, вкуса, външния вид, мириса и структурата, не са оказали влияние върху основните свойства на продукта. Внасяният продукт и продуктът на Съюза са все така взаимозаменяеми и имат едно и също или сходно крайно приложение. Всъщност производителите от Съюза са продавали продукта си, включително и с по-висок дял на разкъсани сегменти, през разглеждания период както на вносителите, така и на същите категории ползватели/потребители (например вериги супермаркети и доставчици на пекарската промишленост), които също са били обслужвани от вносителите. Освен това една верига супермаркети в Европейския съюз също потвърди, че тя е продавала и продукта с произход от Европа, и този с произход от Китай под една и съща производствена марка и търговска марка;
б)
максималното количество от 5 % разкъсани сегменти не е изключителна характеристика само на внасяния продукт. Всъщност разследването показа, че производителите от Съюза предлагат широка гама от качества с различни проценти на разкъсани сегменти, включително пропорции, в които максималното съдържание на разкъсани сегменти е 5 %. Някои вносители са купували продукта, който съдържа максимум 5 % разкъсани сегменти, от производителите от Съюза.
(23)
Следователно, както и при първоначалното разследване, внасяният продукт и този, произвеждан от промишлеността на Съюза, се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване на дъмпинга.
(25)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само една група дружества оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя извадка от производители износители от Китай. Тази група дружества обхваща около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
3.2. Дъмпингов внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
3.2.1. Държава аналог
(26)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от такава трета държава за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване за преразглеждане Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(28)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Турция като държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог.
(29)
Един от турските производители износители, с които беше осъществен контакт, Frigo-Pak, предостави пълен и навременен отговор на въпросника и прие извършването на проверка на място в своите помещения.
3.2.2. Нормална стойност
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в Турция. Това дружество не е продавало сходния продукт на вътрешния пазар и поради това нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент въз основа на производствените разходи и като се добави, в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), разумен процент за разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и в съответствие с член 2, параграф 6, буква в), разумен марж на печалба. Използваният процент на ПОАР е този на ПОАР, понесени от този производител за продажбите му на вътрешния пазар на други продукти в консерви, и възлиза на 10 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност). Използваният процент на печалба е същият като този, използван при първоначалното разследване, т.е. 6,8 %, което представлява печалбата, постигната от промишлеността на ЕС преди тя да пострада от дъмпинговия внос от Китай.
3.2.3. Експортна цена
(31)
Eкспортните продажби за Съюза на оказалия съдействие производител износител са били извършени пряко за независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена на базата на действително платената или подлежаща на плащане цена за продукта, когато същият се продава за износ от Китай за Съюза.
3.2.4. Сравнение
(32)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(33)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалия съдействие производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени корекции за разликите по отношение на разходите за транспортиране, застраховане, комисионите и банковите такси, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.5. Дъмпингов марж
(34)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(35)
За оказалия съдействие производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж възлиза на повече от 60 %.
(36)
За Китай като цяло при сравнението между среднопретеглената експортна цена на китайския внос на разглеждания продукт, докладвана от Евростат, и среднопретеглената нормална стойност, установена за държавата аналог (надлежно коригирана, за да отрази вероятния продуктов асортимент на китайския внос с оглед на продуктовия асортимент на продажбите в ЕС на оказалия съдействие производител износител за сравними видове продукти), също така бе установен значителен дъмпинг на още по-високи нива.
(37)
След окончателното оповестяване едно европейско търговско сдружение заяви, че за разлика от китайските производители износители и испанските производители, то не е имало възможност да провери точните изчисления (за дъмпинга и вредата) и поради това поиска от Комисията да му предостави подробна информация относно изчисляването на дъмпинга. По време на изслушването в присъствието на служителя по изслушванията трима вносители също така посочиха, че биха предпочели да получат подробна информация относно изчисляването на дъмпинга.
(38)
В това отношение следва да се отбележи, че данните, на които Комисията е основала своите изчисления, съдържат търговски тайни и поверителна информация. Оказалият съдействие производител износител, който предостави такива данни, надлежно получи специфична подробна информация относно изчисляването на дъмпинга и оценката на вредата и не направи коментари или искания за пояснение. Комисията не може да направи тази информация достъпна за проверка от други заинтересовани страни, без да наруши нейния поверителен характер. Въпреки това използваната от Комисията методология, описана в съображения 30 - 36 по-горе, бе оповестена на всички заинтересовани страни. По време на посоченото изслушване служителят по изслушванията информира вносителите за възможността да поискат от него да провери изчисленията на Комисията, ако имат съмнения относно точността ѝ. Тримата вносители обаче не поискаха намеса от страна на служителя по изслушванията в това отношение.
(39)
При всички случаи, европейското търговско сдружение само изчисли дъмпинговия марж, като сравни средните докладвани от Евростат цени на вноса от Китай със средните докладвани от Евростат цени на вноса от Турция. Според търговското сдружение подобно сравнение навежда на мисълта за по-ниско ниво на дъмпинг, около 30 %. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките точното ниво на дъмпинг е с по-малко значение, отколкото при разследване, в което се определя нивото на митото. На второ място, както е обяснено в съображения 30 - 33 по-горе, изчисленията на Комисията се основават на данните за „реалната“ нормална стойност, предоставени от оказалия съдействие и проверен турски производител, и сравнението с китайските експортни цени е направено на детайлно равнище. Ето защо данните, на които Комисията е основала своите изчисления, се считат за много по-надеждни и точни от оценката, предложена от сдружението в коментарите му в отговор на оповестяването.
(40)
По време на изслушването пред служителя по изслушванията трима вносители заявиха също така, че няма дъмпинг. Те основаха това твърдение на обстоятелството, че Комисията е установила, че средните продажни цени на оказалия съдействие китайски производител износител на няколко важни пазара извън ЕС са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като дъмпингът представлява продажба на даден пазар на цени под нормалната стойност, а не на цени под тези на пазарите на други трети държави.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителна бележка
(41)
В допълнение към заключението за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше разгледана вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в Китай; обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай; привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(42)
През голяма част от разследвания период в рамките на преразглеждането не съществуват действащи мерки в ЕС, тъй като те вече са били отменени (вж. съображение 2 по-горе). През този период без действащи мерки е отбелязано най-високо равнище на вноса през 2011/2012 г., последвано от спад през останалата част от разследвания период в рамките на преразглеждането. Това всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила.
3.3.2. Производство, вътрешно потребление и експортен капацитет на китайските производители
(43)
Що се отнася до общия обем на китайския производствен капацитет и свободен капацитет, Комисията не получи информация нито от китайските производители, нито от други заинтересовани страни. В съответствие с член 18 от основния регламент Комисията направи заключенията си въз основа на наличните факти.
(44)
Според доклада, публикуван от Службата за чуждестранно земеделие към Министерството на земеделието на САЩ (FSA/USDA), който беше включен в искането за преразглеждане и който е публично достъпен (7), количеството пресни мандарини, предназначени за преработка, т.е. за производство на мандарини в консерви, в Китай се е увеличило с 27 % между 2009/2010 г. (520 000 тона) и разследвания период в рамките на преразглеждането (660 000 тона). Производството на мандарини в консерви в Китай е следвало подобна тенденция. Според този доклад Китай е увеличил производството на мандарини в консерви от 347 000 тона през 2009/2010 г. на 440 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Освен това в доклада се оценява, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви е било около 100 000 - 150 000 тона през 2013/2014 г. След като и в друг публично достъпен източник е изчислено, че това вътрешно потребление е в размер на 50 000 - 100 000 тона (8), изглежда разумно вътрешното потребление да бъде оценено на 100 000 тона. Като се има предвид горепосочената информация, количеството на китайските мандарини в консерви, които са на разположение за износ, може да се оцени на около 340 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Други достъпни източници предоставят леко различаващи се оценки на наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай между 2009 и 2014 г. (9). Въпреки това, независимо от тези различия, всички източници сочат, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай възлизат на най-малко 300 000 тона за всеки отчетен годишен сезон между 2009 и 2013 г. Нито един от тези източници обаче не сочи, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай могат да бъдат намалени значително в бъдеще.
3.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(46)
Макар че вносът от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането е 19 253 тона, данните за вноса от първоначалното разследване, обхващащо периода 2002-2007 г., показват, че китайските производители могат да насочат повече от 60 000 тона за сезон към пазара на Съюза, както се потвърждава от данните на Евростат за вноса по отношение на сезон 2011/2012 г. Нещо повече, високото ниво на внос през 2011/2012 г. - период, през по-голямата част от който не са приложими мерки (а именно от 22 март 2012 г.), показва, че пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители по отношение на цените и че значителни обеми от дъмпинговия внос от Китай биха достигнали пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат отменени.
(47)
Фактът, че Китай е изнасял за Съюза през периода 2002-2007 г. (когато не са били наложени мерки) значително повече мандарини в консерви средно за един сезон (до 36 %), отколкото през периода 2009-2013 г. (когато бяха наложени мита, освен в периода между 22 март 2012 г. и 23 февруари 2013 г.), въпреки че общият обем на китайския износ за целия свят е бил по-нисък през първия период, отколкото през втория, допълнително потвърждава вероятността китайските производители да увеличат обема на износа си за Съюза до нивата, отбелязани по време на първоначалното разследване, ако мерките бъдат отменени.
3.3.4. Експортни цени към трети държави
(48)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането средните продажни цени на износа на оказалото съдействие дружество за няколко големи пазара (като Япония, Малайзия, Филипините, Тайланд) са били по-ниски от средните продажни цени за Съюза. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител би пренасочил поне част от този износ към Съюза.
(49)
Също така статистическите данни за китайския износ на приготвени и/или консервирани цитрусови плодове в херметически затворени контейнери показват, че има вероятност от пренасочване на китайския износ към Съюза. В действителност, въз основа на тези статистически данни е изчислено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането приблизително 20 000 тона от разглеждания продукт са били изнесени за дестинации на средни цени, по-ниски от тези за ЕС, въпреки че на тези пазари не са били приложими антидъмпингови мита за вноса от Китай. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането този обем би бил равен на продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза и 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. С други думи, въз основа на текущия размер на европейския пазар на мандарини в консерви (общо потребление на ЕС: 44 523 тона) и според информацията от статистическите данни за китайския износ, обемът от настоящия китайски износ за ЕС плюс потенциалният обем, за който е икономически изгодно да бъде пренасочен към Съюза, почти биха покрили цялото търсене в ЕС на мандарини в консерви.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Разследването потвърди, че през разследвания период в рамките на преразглеждането вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг, факта, че пазарът на Съюза е голям пазар, който е бил от интерес за китайските износители в миналото, и че наличният производствен капацитет в Китай надхвърля общото потребление на Съюза, както и доказаните желание и способност на китайските производители бързо да увеличат износа за Съюза, ако имат добър стимул, се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
4. ВРЕДА
4.1. Общи бележки
(51)
Мандарините се берат през есента и зимата, като сезонът на бране и преработка започва в началото на октомври и завършва около края на януари (за някои сортове - февруари или март) през следващата година. Повечето договори за изкупуване (например чрез несвързани вносители) и за продажба се договарят през първите месеци на всеки сезон. Практиката на промишлеността за консервиране на мандарини е да се използва сезонът (периодът от 1 октомври на дадена година до 30 септември на следващата година) като основа за сравнения. Както и в първоначалното разследване, Комисията възприе тази практика в своя анализ.
4.2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(52)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от петима производители от Съюза. Информацията за общото производство на Съюза на сходния продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането се основава на отговорите на въпросника, които бяха предоставени от четирима отделни производители и които бяха проверени по време на проверката на място. Производството на петия производител, който не оказа съдействие по подходящ начин и не бе обект на проверка на място, беше основано на отговора на въпросника, предоставен от този производител, сверен с жалбата. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено на близо 28 500 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(53)
Стига се до заключението, че посочените производители на Съюза, които участват в общото производство в Съюза, представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Видимо потребление на пазара на Съюза
(54)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на данните за вноса съгласно докладваното от Евростат на ниво TARIC (интегрирана тарифа на Общността), като по този начин точно съвпада с определението на разглеждания продукт, както и въз основа на обемите на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза.
(55)
Следва да се отбележи, че макар анализът да се основава на сезони, а не на календарни години, описаната по-горе методология не отразява непременно потреблението на ниво промишлен ползвател/потребител. В действителност, като се има предвид сезонният характер на основната суровина (пресни плодове), е обичайна практика в сектора както за вносителите, така и за производителите от Съюза да натрупват запаси, когато се консервират пресните плодове, и да продават преработените продукти на дистрибуторите или промишлените ползватели през цялата година. По тази причина понякога потреблението може да бъде засегнато от въздействието на натрупването на запаси.
(56)
На тази основа през разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Таблица 1
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Потребление в Съюза (в тонове)
66 487
72 618
90 207
44 523
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
109
136
67
(57)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза на цитрусови плодове е останало средно малко под 70 000 тона. Вносът все пак е достигнал върхова стойност през 2011/2012 г., последвана от спад през разследвания период в рамките на преразглеждането. Това развитие всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките временно не са били в сила (вж. съображение 2). Върховата стойност на вноса през 2011/2012 г. е била компенсирана от по-ниско ниво на внос през разследвания период в рамките на преразглеждането и съответно - от по-ниско потребление на Съюза.
(58)
Някои вносители заявиха, че не са натрупвали запаси. Те също така заявиха, че след като на 6 октомври 2011 г. Генералният адвокат е представил своето становище по дело C-338/10, те вече са били убедени, че Съдът на Европейския съюз ще отмени мерките. Поради това те са отложили митническото оформяне на разглеждания продукт до постановяването на окончателно решение от Съда на Европейския съюз.
(59)
В този контекст следва да се припомни, че натрупването на запаси може да се определи като натрупване и съхраняване на резервно количество продукти. Информацията, с която разполага Комисията, показва, че от отмяната на мерките на 22 март 2012 г. вносът на разглеждания продукт е бил в особено големи количества до юли 2012 г.: средно почти 9 000 тона на месец. След това и до края на РПП средното равнище на вноса е спаднало до около 1 650 тона на месец, което е с около 2 000 тона по-малко на месец в сравнение със средното равнище на вноса през периода преди отмяната на мерките. Комисията стигна до извода, че за да постигнат такова съществено ниво на месечен внос за относително кратък период от време, вносителите са натрупвали големи запаси от разглеждания продукт. В действителност това бе потвърдено и от някои вносители, които признаха, че са отлагали митническото оформяне, когато са се убедили, че антидъмпинговите мита ще бъдат отменени. Поради това твърдението, че вносителите не са натрупвали запаси трябваше да бъде отхвърлено.
4.4. Внос в Съюза от Китай
(60)
Като се има предвид, че само една група китайски износители оказаха съдействие при разследването и че тази група е представлявала около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от общия внос от Китай по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, бе заключено, че данните на Евростат (на ниво код по TARIC (интегрирана тарифа на Общността), където е необходимо) са били най-точният и най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Индивидуалните цени на оказалия съдействие китайски износител все пак също бяха разгледани.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на китайския внос и съответстващите му пазарни дялове са се развивали, както следва през разглеждания период:
Таблица 2
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса (в тонове)
47 235
41 915
59 613
19 294
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
89
126
41
Пазарен дял
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2008 г. обемът на вноса от Китай като цяло е следвал низходяща тенденция. Следва да се напомни, че вносът по време на първоначалния разследван период (2006/2007 г.) е възлизал на 56 108 тона.
(63)
Както бе обяснено по-горе, все пак са били налице върхови стойности на вноса през 2011/2012 г. Тези върхови стойности очевидно са били в резултат на отмяната на антидъмпинговите мерки през март 2012 г. Наистина, когато се разглежда развитието на китайския внос по месеци въз основа на данните на Евростат, се вижда, че докато обикновено месечният китайски внос се е движил между 2 000 и 6 000 тона, през периода март 2012 г. - юли 2012 г. той е достигнал нива между 6 000 и 12 000 тона (средно почти 9 000 тона на месец). Във връзка с това следва да се отбележи, че мерките бяха отменени през март 2012 г. и наложени отново през февруари 2013 г., но на 29 юни 2012 г. бе въведен регистрационен режим (10), което имаше възпиращ ефект върху вноса.
(64)
Подобно на обема на вноса, пазарният дял на Китай е следвал низходяща тенденция по време на разглеждания период, като е намалял от 71 % на 43 %. Дори да се вземе предвид въздействието на необичайното равнище на вноса от Китай през 2011/2012 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е спаднал от около 70 % през 2009/2010 г. до средно 55 % през следващите години.
4.4.2. Цена и подбиване на цените
Таблица 3
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна цена на вноса (EUR/тон)
677
744
1 068
925
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
110
158
137
(65)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали с 37 %. Следва обаче да се отбележи, че цените са се увеличавали значително до периода 2011/2012 г. и след това са спаднали по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(66)
Тъй като обемът на вноса на единствения оказал съдействие износител е представлявал само около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането, подбиването на цените бе разгледано също така за целия китайски износ, въз основа на статистическите данни за вноса.
(67)
За тази цел среднопретеглените продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF (стойност, застраховка и навло) на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат. За тези цени CIF (стойност, застраховка и навло) беше направена корекция, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса.
(68)
На тази основа сравнението показа, че по време на разследвания период в рамките на преразглеждането вносът на разглеждания продукт е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 4,8 %, ако при изчисленията се вземе под внимание въздействието на действащите антидъмпинговите мита. Маржът на подбиване на цените обаче достига до 28 %, когато цените на вноса се разглеждат без антидъмпинговите мита.
(69)
При разглеждане на вносните цени, които са отчетени от оказалия съдействие китайски износител, надлежно коригирани, може да бъде установен марж на подбиване на цените от 14 % през разследвания период в рамките на преразглеждането, като се вземат предвид действащите антидъмпингови мита. При дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита маржът на подбиване достига ниво от 20 %. Следва да се отбележи, че по-голямата част от този внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е извършен, когато мерките са били отменени.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(70)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от други трети държави никога не е надхвърлял 11,2 %. По-голямата част от този внос (най-малко 89 % по време на разглеждания период) е била от Турция.
Таблица 4
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
4 033
8 078
10 090
4 717
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
200
250
117
Пазарен дял
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(72)
Въпреки че и петимата производители от Съюза предоставиха отговори на въпросника, беше счетено, че отговорът на въпросника, предоставен от един от производителите, не може да се използва в пълна степен, тъй като този отговор не е бил проверен по време на проверката на място. Поради това анализът се основаваше на описаната по-долу методология.
(73)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. В случая на производителя, чийто отговор на въпросника не беше проверен, оценката се основаваше на данните, предоставени от този производител, които, доколкото бе възможно, бяха сверени с данните, включени в жалбата, и с неговите одитирани финансови отчети.
(74)
Анализът на микроикономическите показатели (запаси, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения) беше извършен на нивото на четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. Оценката бе основана на информацията, предоставена от тях, която беше надлежно проверена по време на посещенията за проверка на място.
4.6.1. Макроикономически показатели
4.6.1.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Производство (в тонове)
11 815
33 318
29 672
28 763
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
282
251
243
Производствен капацитет (в тонове)
77 380
77 380
77 380
77 380
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Производството е нараснало значително през разглеждания период от около 12 000 тона до почти 29 000 тона по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. През сезона 2009/2010 г. производството е било малко, тъй като промишлеността на Съюза все още е била засегната от дъмпинговия внос на китайски мандарини в консерви, внесени през предишния сезон, както и от факта, че тя е поддържала определен запас от предходния сезон, когато антидъмпинговите мерки не са били в сила. Производството се е увеличило през сезон 2010/2011 г., след като новият китайския внос е бил обхванат от действащите антидъмпингови мерки.
(76)
Тъй като производственият капацитет на Съюза не се е променял през този период, използването на капацитета съответно е нараствало. То обаче систематично е оставало под 50 %.
(77)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че един производител от Съюза е спрял производството си от 2012/2013 г. и че този производител и други двама производители са били в затруднено финансово положение. По тези причини се твърди, че данните за производството и за производствения капацитет/използването на производствения капацитет са били изкуствено завишени.
(78)
В това отношение следва най-напред да се припомни, че информацията, събрана в хода на разследването, сочеше, че всички производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза, са имали производство през всички сезони в рамките на разглеждания период. Следователно първото твърдение, че един от тези производители е спрял производството през РПП следва да бъде отхвърлено.
(79)
Що се отнася до твърдението за затрудненото финансово положение на производителите от Съюза, един от производителите от Съюза действително е бил в производство по несъстоятелност по време на разглеждания период. Разследването обаче показа, че нивото на производство на този производител се е увеличило значително през разглеждания период, докато неговият капацитет е останал непроменен. Поради това бе направен изводът, че производството по несъстоятелност не се е отразило отрицателно на продукцията на същия производител. Що се отнася до двамата други производители от Съюза, те също са започнали производство по несъстоятелност, но това е станало след разглеждания период. Това всъщност потвърждава заключението (вж. съображения 96 - 98), че вредата действително е възникнала повторно и че промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно финансово положение.
4.6.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял в Съюза
Таблица 6
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите (тонове)
15 219
22 625
20 504
20 512
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
149
135
135
Пазарен дял (от потреблението на Съюза)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са нараснали с 35 % през разглеждания период.
(81)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза също е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Дори като се има предвид въздействието на натрупването на запаси върху нивото на потреблението на Съюза през 2011/2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е нараснал от около 23 % в началото на периода до средно 35 % през последните две разглеждани години.
4.6.1.3. Заетост и производителност
Таблица 7
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Заетост
350
481
484
428
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
137
138
122
Производителност (в тонове за наето лице)
34
69
61
67
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
205
182
199
(82)
Както заетостта, така и производителността са се повишили през разглеждания период и отразяват общото увеличение на обема на производството и продажбите. Увеличението на производителността през сезон 2010/2011 г. е било свързано с по-големите производствени обеми, което се дължало на факта, че антидъмпинговите мерки са влезли в сила в този период.
(83)
Горепосочените стойности за заетостта са изразени като еквивалент на заетост на пълно работно време и следователно не показват абсолютния брой на съответните сезонни работни места. За да се получи по-добра представа за величината на съответните работни места, следва да се отбележи, че стойностите за разследвания период в рамките на преразглеждането са еквивалент на заетост на пълно работно време за около 2 400 сезонни работни места.
4.6.1.4. Растеж
(84)
Промишлеността на Съюза е успяла да се ползва от растежа на пазара на Съюза до 2011 г. Въпреки това, веднага щом мерките срещу Китай са били отменени (вж. съображение 2) и китайският внос масово е навлязъл на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. След като митата са били повторно наложени, промишлеността на Съюза е успяла да си възвърне загубения пазарен дял, макар и с цената на влошаващо се финансово положение.
4.6.1.5. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(85)
Дъмпингът е продължил през разследвания период в рамките на преразглеждането в значителна степен, както е обяснено в точка 3.2.5 (вж. съображения 34 - 35 по-горе).
(86)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, с оглед на обема на дъмпинговия внос от Китай, това въздействие не може да се смята за незначително. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е все още в процес на възстановяване от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на използването на капацитета и рентабилността (в сравнение с първоначалното разследване).
4.6.2. Микроикономически показатели
4.6.2.1. Запаси
Таблица 8
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Запаси (в тонове)
2 020
2 942
7 257
9 729
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
146
359
482
(87)
Производителите от Съюза са увеличили своите запаси значително през последните два сезона. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило повече от продажбите през разглеждания период.
4.6.2.2. Продажни цени в Съюза
Таблица 9
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена (в евро на тон)
1 260
1 322
1 577
1 397
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
105
125
111
(88)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажната си цена в ЕС с 11 %. Това увеличение е било особено изразено до 2011/2012 г., но впоследствие цените са се понижили по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Това се отдава на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила, и подбиването на цените на промишлеността на Съюза от цените на разглеждания продукт от Китай.
4.6.2.3. Рентабилност и паричен поток
Таблица 10
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза първо значително се е подобрила, през периода 2010/2011 г. - 2011/2012 г. През разследвания период в рамките на преразглеждането обаче тя отново е започнала да търпи загуби.
(90)
Подобряване на рентабилността очевидно е било свързано с факта, че в годините след налагането на антидъмпинговите мерки промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите и обема на продукцията си, както и продажната си цена. Промишлеността на Съюза отново е започнала да търпи загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането, което е последица от намалението на продажните цени поради внезапното навлизане на китайския внос след отмяната на митата от Съда на ЕС.
(91)
В този контекст следва да се припомни, че през периода март - юли 2012 г. значително количество китайски продукти е било внесено без налагане на антидъмпингово мито. Освен това бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е подбивал цените на Съюза в значителна степен, по-специално при дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита. Това е довело да общ спад на цените, което от своя страна е предизвикало загуби за промишлеността на Съюза.
Таблица 11
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Паричен поток (в евро)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
По време на разглеждания период развитието на паричния поток е съответствало главно на развитието на общата рентабилност на промишлеността на Съюза във връзка с въздействието на увеличението на запасите, по-специално през последните две анализирани години.
4.6.2.4. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и растеж
Таблица 12
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Инвестиции (в евро)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
131
749
75
Възвръщаемост на инвестициите (нетни активи)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
През разглеждания период част от промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. Нивото на инвестициите се е увеличило по-специално в периода 2011/2012 г., най-вероятно благоприятствано от нивото на печалба през посочената година и непосредствено преди нея. Тези инвестиции са били направени основно от един производител от Съюза с оглед да се осигури източник на доставка на суровини, които да допълнят вече съществуващите, и да се подобри спазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период е следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
(94)
Част от промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период, но в крайна сметка е успяла да преструктурира дълга си.
4.6.2.5. Възнаграждения
Таблица 13
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Разходи за труд за наето лице (в евро)
23 578
21 864
21 371
23 025
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
93
91
98
(95)
Равнището на средните възнаграждения е останало по-скоро стабилно през разглеждания период, докато производствените разходи за единица продукция са спаднали.
4.7. Заключение
(96)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило през разглеждания период. Налагането на антидъмпинговите мерки в края на 2008 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови бавно, но трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза. Фактът, че промишлеността на Съюза е извлякла ползи от мерките се потвърждава най-вече от постигнатите по-високи нива на производството и на продажбите, и по-специално от нивото на печалба.
(97)
Ситуацията обаче се е променила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Мерките бяха отменени през март 2012 г. и вносът от Китай значително нарасна до юни 2012 г., когато по отношение на вноса бе въведен регистрационен режим. Вносителите са използвали отмяната на антидъмпинговите мита, за да натрупат запаси през 2011/2012 г. и да реализират тези продукти на пазара на ЕС на ниски цени по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло това е довело до значителен ценови натиск на пазара на ЕС и в резултат на това финансовото положение на промишлеността се е влошило отново. Действително промишлеността не е имала друг избор, освен да намали цените си, за да запази своето ниво на продажби. Това обаче е имало сериозни последици за финансовото ѝ положение.
(98)
Фактът, че промишлеността на Съюза е продължила да търпи вреди, е доказан най-добре от поредица отрицателни финансови показатели, а именно рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запасите и слабо използване на капацитета. Това положение възпира новите инвестиции и растежа.
(99)
Едно европейско сдружение на търговците постави под въпрос заключенията за вредата на основание на факта, че през разглеждания период обемите на продажбите, заетостта и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и равнището на инвестициите на един от производителите от Съюза, са претърпели положително развитие.
(100)
Това твърдение трябва обаче да бъде отхвърлено. Действително, съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент списъкът на съответните икономически показатели, които следва да бъдат разгледани, не е изчерпателен и един или повече от тези фактори не може да бъдат от решаващо значение във връзка с проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза. Както бе обяснено в съображение 98, показателите, предложени от заявителя, не са били решаващи, за да може Комисията да стигне до заключение относно вредата за промишлеността на Съюза. Заключението, че вредата продължава, се основаваше по-скоро на отрицателните финансови показатели, свързани с рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запаси и слабо използване на капацитета.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и ценови ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(101)
В случай че мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса да нарасне и да причини още повече вреди на промишлеността на Съюза. Това се основава на следните факти.
(102)
Анализът по-горе (вж. съображение 44) показва, че макар и обемът на китайския износ за Съюза да е намалял значително след налагането на мерките в края на 2008 г., китайските производители все още произвеждат значителни количества от разглеждания продукт, повечето от които са предназначени за износ.
(103)
По отношение на прогнозните обеми и цени е ясно, че пазарът на Съюза продължава да бъде много привлекателен за китайските производители износители. На първо място, по отношение на обема пазарът на Съюза е третият по големина световен пазар за китайските мандарини в консерви. Нещо повече, развитието след отмяната на мерките показва, че китайските износители са способни бързо да осъществяват износ на значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, без дори да е необходимо да преориентират продажбите си от други пазари. Накрая, в тази връзка, въз основа на данните за вноса от първоначалното разследване, е видно, че Китай може лесно да изнася повече от 60 000 тона на сезон за пазара на Съюза, като това съответства на почти 90 % от средното потребление на Съюза през разглеждания период.
(104)
Ако Китай действително увеличи своя износ за ЕС в резултат от отмяната на мерките, би било повече от вероятно в средносрочен план да се стигне до цялостен спад на цените на пазара на ЕС. Това би поставило производителите от ЕС в дори още по-трудно положение, както е обяснено по-долу.
(105)
Второ, що се отнася до цените, китайската база данни (11) показва, че в миналото Китай е изнасял значителни количества за държави извън ЕС на цени, по-ниски от експортните цени за ЕС. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането количествата, изнасяни за тези държави извън ЕС, са били приблизително 20 000 тона, което е представлявало 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Поради привлекателността на пазара на ЕС от гледна точка на цените, беше направено заключението, че ако мерките бъдат прекратени, съществува вероятност китайските износители да пренасочат тези количества към по-печелившия пазар на Съюза.
(106)
Освен това изложеният по-горе анализ (вж. съображения 68 и 69) показа, че вносът от Китай на пазара на Съюза значително е подбил цените на производителите от Съюза по време на РПП, по-специално при дисконтиране на въздействието на антидъмпинговите мита. Въпреки че вносните цени от Китай са се увеличили през 2011/2012 г., когато мерките не са били в сила, тяхното равнище все пак е било значително под равнището на цените в ЕС, въз основа на данни на Евростат. На тази основа размерът на ценовата разлика през 2011/2012 г. действително е бил сравним с РПП.
(107)
На пазара на приготвени или консервирани цитрусови плодове се наблюдава голяма ценова конкуренция, тъй като конкуренцията се извършва главно въз основа на цените. Това се изостря допълнително от факта, че продажбите обикновено касаят относително големи количества. Ако на пазара на Съюза навлезе евтин и дъмпингов внос в значителни количества, това би имало пряко въздействие върху общото равнище на цените на пазара на Съюза, което би довело до спад на цените като цяло.
(108)
Отмяната на антидъмпинговите мита в края на разглеждания период е отличен пример за това, което би могло да се случи, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(109)
Веднага щом мерките бяха отменени от Съда на ЕС и до момента, в който за вноса бе въведен регистрационен режим, обемът на вноса от Китай нарасна рязко и значително. Масовото навлизане на този евтин внос на пазара на Съюза е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят своите позиции по отношение на обема на продажбите и производството, което е довело до загуби.
(110)
Това е било резултат от вноса, към който не е било прилагано антидъмпингово мито, за период от само пет месеца. Отражението върху състоянието на промишлеността на Съюза безспорно би било дори още по-сериозно, ако срокът на мерките изтече. Ако се повтори навлизането на внос на ниски цени в такива големи обеми, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по всяка вероятност би била още по-силно изразена. Производителите от Съюза биха били засегнати от спад в производството и в обема и цените на продажбите, което би довело до по-големи загуби. Изчислението на подбиването на цените, направено въз основа на данните, представени в точка 4.4.2 (вж. съображения 68 и 69), но без да се вземат предвид антидъмпинговите мита, сочи за ниво на подбиване на цените, по-високо от 20 %.
(111)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че промишлеността на Съюза не би понесла вреда, ако мерките бъдат отменени, защото в бъдеще се очакват по-ниски обеми на вноса на разглеждания продукт. Това твърдение се основаваше на следните факти. На първо място, бе посочено, че в бъдеще ще се увеличи вътрешното потребление на пресни плодове в Китай, както и ще нарасне китайският износ на пресни плодове за Русия. Второ, бе изтъкнато, че се очаква и вътрешното потребление в Китай на мандарини в консерви да се увеличи. Трето, бе заявено, че статистическите данни на Евростат доказват горепосочените тенденции, тъй като те показват по-ниско равнище на вноса на съответния продукт от сезон 2012/2013 г. насам.
(112)
Тези твърдения обаче следва да бъдат отхвърлени поради следните причини:
а)
На първо място, дори ако вътрешното потребление в Китай и износът на пресни плодове се очаква да нараснат, въз основа на наличните данни (12) се очаква и нарастване в съпоставима степен на китайското производство. Поради това се стигна до заключението, че наличието на пресни плодове за китайските консервна промишленост през сезона 2013/2014 г. няма да бъде съществено засегнато;
б)
На второ място, в съображение 44 бе достигнато до заключението, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви ще бъде около 100 000 тона за сезон и няма индикация, че тази цифра се очаква да нарасне в бъдеще. Сдружението също така не представи никакво доказателство, че потреблението ще нарасне.
в)
По отношение на третото основание следва да се напомни, че по-ниските равнища на внос на разглеждания продукт през сезон 2012/2013 г. (РПП) биха могли да бъдат разумно обяснени с въздействието на натрупването на запаси, което е в резултат на значителния по размер внос през сезон 2011/2012 г. през първите пет месеца след отмяната на мерките (вж. съображение 59).
(113)
Същото европейско сдружение на търговците също така заяви, че по-големите количества пресни плодове на пазара на Съюза, вероятно поради руското ембарго, биха довели до намаляване на цените на тези плодове, като по този начин биха позволили на промишлеността на Съюза да повиши своята конкурентоспособност.
(114)
Това твърдение обаче е чисто спекулативно и не беше подкрепено с никакви доказателства. Дори ако цените на суровините намалеят в бъдеще, това не се счита за достатъчна причина да не се неутрализират негативните въздействия на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Действително се счита, че без запазването на мерките, дъмпинговият внос би навлязъл отново в значителни обеми и би причинил допълнителни вреди на промишлеността на Съюза. Това би лишило промишлеността на Съюза от възможността да се възползва в пълна степен от положителното въздействие на евентуално бъдещо намаляване на цените на суровините. Поради това твърдението бе отхвърлено.
5.2. Заключение
(115)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса от Китай по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Въведение
(116)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и други страни.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(118)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали, въпреки заключенията относно вероятността от продължаване на причиняващия вреда дъмпинг, съществуват доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза, съставлявана от петима производители в селските райони на Испания, е увеличила пазарния си дял и е съумяла да увеличи цената на разглеждания продукт до равнище, което ѝ е позволило да достигне изравняване на приходите и разходите или да реализира печалба през разглеждания период в случаите, когато мерките са били в сила. По същия начин е настъпило подобрение в обема на производството и заетостта. В случай че мерките бъдат отменени, промишлеността на Съюза би изпаднала в много по-лошо положение, както бе описано по-горе (с вероятност от повторно възникване на вредата), което би се изразявало в понижаване на продажните цени и в още по-големи загуби (вж. съображение 110). Новите инвестиции, целящи укрепване на дружествата и повишаване на тяхната конкурентоспособност на пазара на разглеждания продукт, също биха били възпрепятствани. Продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза и ще ѝ помогне да разгърне потенциала си на пазара на Съюза, на който ще бъде възстановена конкуренцията.
6.3. Интерес на вносителите и на търговците на едро и дребно
(120)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители, бе използвана извадка. Вносителите са разположени предимно в Германия, но също и в други страни, като например Обединеното кралство, Нидерландия и Чешката република, без списъкът да е изчерпателен.
(121)
Две дружества, които са внасяли разглеждания продукт през разглеждания период, оказаха съдействие при разследването. Общата дейност на тези страни, свързана с консервирани цитрусови плодове, е съставлявала 3,8 % от съвкупния им оборот. Въпреки че дейността, свързана с консервирани цитрусови плодове, не е най-печелившата за тези вносители, тя е присъща за цялостната им стопанска дейност, която се състои в предлагане на широка гама продукти на определени клиенти (например вериги супермаркети), за да се осигурят големи договори, при които по-малко доходоносните продукти се компенсират от продажбите на други продукти и от икономии от мащаба.
(122)
Не бяха налице индикации, че продължаването на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху дейността на двамата вносители. Те не са зависими от този продукт, като се има предвид, че веригата за доставка е била адаптирана към разходите, свързани с антидъмпинговото мито. Освен това, както показва разследването, мерките не са затворили пазара на Съюза за китайските износители, тъй като разглежданият продукт е бил внасян в значителни количества през целия разглеждан период, независимо от съществуващите мерки.
(123)
Друг вносител заяви, че антидъмпинговите мита ще повлияят отрицателно на неговата дейност, свързана с търговия на консервирани цитрусови плодове. С оглед на липсата на проверими данни, предоставени от вносителя, се смята, че отрицателните последици, които продължаването на антидъмпинговите мерки би имало за тези страни, не би надхвърлило положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(124)
Няколко страни изтъкнаха недостига на производствен капацитет на промишлеността на Съюза. Следва да се отбележи, че преустановяването на митата би могло да доведе до положение, при което алтернативният източник на доставки ще трябва да преустанови своите дейности, като остави на вносителите само един източник на доставки (внос от Китай). При все това следва да се припомни, че веригите супермаркети и търговците на дребно оценяват поддържането на сигурността на доставките за техните дейности. В действителност, един от тях подкрепи продължаването на мерките, за да има конкуренция и най-малко два източника на доставки. Освен това промишлеността на Съюза, която все още е далеч от постигането на задоволително равнище на използване на капацитета, има капацитет да продължи да задоволява нуждите на пазара на Съюза в рамките на възстановената конкуренция. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не покрива понастоящем 100 % от нуждите в Съюза, не може да обоснове нито нелоялните търговски практики на китайските износители, нито премахването на мерките в този случай.
(125)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че продължаването на мерките би ограничило необосновано нормалното извършване на дейността на неговите членове, тъй като съществена част от нея е свързана с търговия с разглеждания продукт. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мита е да се коригират нелоялните търговски практики, т.е. дъмпингът, а не да се ограничават стопанските дейности. Следва да се припомни, че Комисията стигна до заключението, че все пак запазването на мерките е необходимо в този случай.
6.4. Интерес на ползвателите
(126)
За целите на анализа ползвателите бяха разделени на две категории: от една страна, домакинствата и от друга страна, професионалните/промишлените ползватели, които осъществяват дейност в сектори като производството на напитки, конфитюри или кисели млека, пекарството или кетъринга.
(127)
Нито една от страните, принадлежащи към която и да е от тези категории или представляваща интересите им, не се отзова и не оказа съдействие по какъвто и да било начин при разследването.
(128)
Един вносител изтъкна, че антидъмпинговите мита, наложени върху разглеждания продукт, биха попречили на конкуренцията, като по този начин не са в интерес на потребителите в Съюза. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение.
(129)
Като се има предвид ограничената тежест на разглеждания продукт в бюджета на едно средностатистическо домакинство в Съюза, не съществуват доказателства, че увеличението на потребителските цени, ако има такова, вследствие на запазването на мерките може да надхвърли положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(130)
Макар че не може да се оспорва, че продължаването на срока на действие на митата по принцип може да засегне отрицателно някои професионални/промишлени ползватели с оглед на по-ниските маржове, няма доказателства, че разходите, произтичащи от разглеждания продукт (в сравнение с общите им разходи), са значителни. Следователно евентуалното отрицателно въздействие вследствие на продължаването на мерките за тази категория ползватели не би било непропорционално.
6.5. Интерес на доставчиците
(131)
Както отделни доставчици на пресни плодове за промишлеността на Съюза, така и едно сдружение на такива доставчици заявиха, че мерките са в техен интерес и биха били от полза и по отношение на новите инвестиции и работните места. Плодовете, продавани на производителите от Съюза, са важен допълнителен източник на приходи за доставчиците, при липсата на които биха могли да възникнат сериозни затруднения в селскостопанския сектор в засегнатите испански региони. Смята се, че броят на засегнатите кооперативни членове би бил над 2 000 само в региона на Валенсия. По отношение на съответната сезонна заетост, наред с другото, в областта на събирането, транспортирането и съхранението на плодове, оценките сочат, че най-малко 2 500 работни места биха били засегнати общо в регионите на Валенсия и Мурсия.
(132)
От данните, предоставени от асоциацията на испанските доставчици, е видно, че ако китайският внос надвиши 60 000 тона, което вече се е случвало два пъти по време на първоначалното разследване, доставчиците вероятно ще се изправят пред ситуация, в която няма да бъдат в състояние да продадат цялото количество сатсуми, предназначено за консервната промишленост на Съюза.
(133)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че доставчиците биха могли да очакват субсидии, за да пласират количествата плодове, които не могат да бъдат изнесени за Русия поради ембаргото. Сдружението обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението за субсидиране. Освен това субсидиите, ако има такава, биха били отпуснати само за непродадените плодове, предназначени за износ за Русия, но не и за тези, които не са били продадени на промишлеността на Съюза поради причинената от разглеждания продукт вреда след изтичането на срока на действие на мерките. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6.6. Заключение
(134)
Разследването показа, че съществуващите антидъмпингови мерки не са затворили пазара на Съюза за китайския внос и са допринесли за възстановяването на промишлеността на Съюза. Тъй като този процес на възстановяване все още е в ход, продължаването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза. Ако се допусне мерките да отпаднат, процесът на възстановяване ще спре, рентабилните ценови равнища ще бъдат непостижими и промишлеността на Съюза ще понесе големи загуби. Освен това ще бъде застрашен допълнителният източник на доходи за членовете на голям брой кооперации и за сезонните работници в няколко селски района, където почти не съществува алтернативна заетост.
(135)
От наличните данни е видно, че съществуващите мерки не са имали значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на вносителите в Съюза, които оказаха съдействие при разследването. В светлината на наличните данни, въздействието на мерките върху другите страни, които заявиха интереса си, или върху вносителите, търговците на едро и на дребно и върху ползвателите също не може да се счита за съществено. Не са налице индикации, че евентуалното покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на продължаването на антидъмпинговите мерки ще бъде непропорционално в сравнение с ползите за промишлеността на Съюза, реализирани благодарение на премахването на нарушаването на търговията, предизвикано от дъмпинговия внос.
(136)
Като се вземат предвид всички фактори, посочени в съображенията по-горе, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на основата на които се счита за целесъобразно да бъде препоръчано запазването на съществуващите в момента мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след това оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(138)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години.
(139)
Някои заинтересовани страни заявиха, че мерките с количествен елемент (квотна система) са за предпочитане пред антидъмпинговите мерки. Това твърдение не може да бъде прието, като се има предвид, че съгласно основния регламент формата на мерките не може да бъде променяна в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Това твърдение не може да постави под въпрос констатациите в рамките на това преразглеждане, а именно, че изискванията за запазването на антидъмпинговите мерки са изпълнени.
(140)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако то промени впоследствие наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (13). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(141)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсумаси), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република и класирани понастоящем в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90 (кодове по ТАРИК 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 и 2008309069).
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
EUR/тон нетно тегло на продукта
Допълнителен код по ТАРИК
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang и свързаният с него производител Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката и са посочени в приложението
499,6
A889
Всички други дружества
531,2
A999
Член 2
1. В случаите когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и по тази причина действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на член 1 по-горе, се намалява пропорционално на действително платената или дължимата цена.
2. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 499,6 EUR/тон нетно тегло на продукта, ако някой нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г.) и през първоначалния разследван период (от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.);
б)
не е свързан с който и да било от производителите износители в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
или действително е изнасял разглеждания продукт за Съюза, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период в рамките на преразглеждането.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 декември 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1313/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1355/2008/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Az intézkedések olyan egyedi vámok kivetését jelentették, melyek értéke vállalatonként 361,4 EUR/tonna és 531,2 EUR/tonna nettó terméktömeg közötti sávba esett.
(2)
Ezen intézkedéseket az Európai Unió Bírósága 2012. március 22-én megsemmisítette (3), de a szóban forgó vámokat a Tanács 2013. február 18-i 158/2013/EU végrehajtási rendeletével (4) újból kivetették.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(3)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 12-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (a továbbiakban: FENAVAL) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék teljes uniós gyártásának több mint 75 %-át teszi ki.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(5)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 25-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
1.4. Vizsgálat
1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(6)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2009. október 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításában érintett következő feleket: a kérelmező, az uniós gyártók és azok érintett szövetségei, a Kínában és a potenciális analóg országokban tevékenykedő ismert exportáló gyártók, a független uniós importőrök és azok érintett szövetségei, az uniós gyártók beszállítói és azok érintett szövetségei, egy, a Bizottság tudomása szerint érintett uniós fogyasztói szövetség és az exportáló ország képviselői. Az említett felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(8)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a független uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság megfelelőnek ítélte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban megvizsgálja a mintavétel lehetőségét. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Mivel a kínai exportáló gyártóknak mindössze egy csoportja nyújtotta be a kért információkat, nem tekintették szükségesnek, hogy mintát válasszanak ki az exportáló gyártók közül.
(10)
Ami az importőröket illeti, 32 független importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük hét jelentkezett, és bocsátotta rendelkezésre a minta kiválasztásához szükséges információkat. A jelentkezők közük hármat választottak ki a mintában való részvételre, de a megadott határidőn belül közülük csak kettő erősítette meg hajlandóságát arra, hogy részt vegyen a mintavételi eljárásban.
(11)
Fentiek alapján a Bizottság kérdőívet küldött az érintett feleknek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Válasz érkezett öt uniós gyártótól, az együttműködő kínai exportáló gyártótól, két független importőrtől, az uniós gyártók nyolc beszállítójától, az uniós gyártók egyik beszállítói szövetségétől, valamint egy analóg országbeli gyártótól.
(12)
Két importőrszövetség érdekelt félként jelentkezett. Ezenfelül öt független importőr észrevételeket is benyújtott.
(13)
Ami az analóg országbeli gyártókat illeti, négy társaságot azonosítottak és kértek fel a szükséges információk benyújtására. E vállalkozások egyike benyújtotta a kért információkat, és beleegyezett az ellenőrző látogatásba.
(14)
A Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping folytatódásának, valamint a károkozás megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanyolország,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanyolország,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanyolország,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanyolország.
b)
Kínai exportáló gyártó:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kína, és a vele kapcsolatban álló Zhejiang Merry LIFE Food Co.,Ltd.
c)
Független uniós importőrök:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Németország,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Németország.
d)
Analóg országbeli gyártó:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Törökország.
1.5. Az alapvető tények nyilvánosságra hozatala és a meghallgatások
(15)
2014. október 13-án a Bizottság nyilvánosságra hozta azon alapvető tényeket és szempontokat, amelyek alapján dömpingellenes vámokat kíván kivetni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél írásban benyújtotta a végleges megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Három importőr kért közös meghallgatást, amelyet biztosítottak is számukra a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. Egy európai kereskedelmi szövetség kért meghallgatást a Bizottság szolgálataival, amelyet meg is kapott.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(16)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt, hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek (a továbbiakban: az érintett termék).
(17)
Az érintett terméket a kis citrusfélék (főként a satsuma) egyes fajtáinak hámozásával és darabolásával állítják elő, amelyet azután cukorszirupban, gyümölcslében vagy vízben tartósítva csomagolnak, a különböző piacok egyedi igényeinek megfelelő méretben.
(18)
A satsuma, clementine és más kis citrusfélék együttesen „mandarin” gyűjtőnéven ismertek. E különböző gyümölcsfajták többsége friss terményként való fogyasztásra vagy feldolgozásra egyaránt alkalmas. Mivel hasonlóak, feldolgozott vagy tartósított formáik egyetlen terméknek tekinthetők.
2.2. A hasonló termék
(19)
Az uniós gyártók érvelése szerint az importált termék és az uniós termék a következők alapján tekinthető hasonlónak:
-
ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai tulajdonságokkal - nevezetesen íz, alak, méret és állag - rendelkeznek,
-
ugyanazokon vagy hasonló csatornákon keresztül értékesítik azokat, és többnyire árversenyben állnak,
-
ugyanaz vagy hasonló a végfelhasználásuk,
-
egymással könnyen helyettesíthetők,
-
tarifális szempontból ugyanazon KN-kód alá tartoznak.
(20)
Másfelől egyes importőrök azt állították, hogy az importált termék jobb minőségű, mivel kevesebb (legfeljebb 5 %) törött szeletet tartalmaz, ízletesebb, tetszetősebb és jobb állagú, mint az uniós termék. Ugyanakkor azt állították, hogy az importált termék az illatát tekintve is eltér az uniós terméktől.
(21)
A Bizottság megvizsgálta ezen állításokat, és a rendelkezésre álló adatok fényében azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat (19) preambulumbekezdésben említett állításai helytállóak.
(22)
Ami az importőrök állításait illeti, azokat az alább felsorolt okokból el kellett utasítania:
a)
néhány minőségbeli eltérés - köztük a törött szeletek száma, az íz, a megjelenés, az illat és az állag - nem befolyásolta a termék alapvető tulajdonságait. Az importált termék továbbra is felcserélhető az uniós termékkel, és azok végfelhasználása azonos vagy hasonló. Az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban a törött szeletek magasabb arányával együtt is értékesítették terméküket az importőrök felé, illetve a felhasználók/fogyasztók ugyanazon kategóriái (például áruházláncok és a pékszakma beszállítói) számára, amelyeket az importőrök is kiszolgálnak. Ezenfelül egy uniós áruházlánc ugyancsak megerősítette, hogy az európai és a kínai eredetű terméket ugyanazon márkanéven és védjeggyel értékesítette;
b)
a törött szeletek legfeljebb 5 %-os aránya nem kizárólag az importált termék sajátossága. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók a legkülönbözőbb minőségű termékeket kínálták, amelyek esetében a törött szeletek aránya különböző volt, ideértve az olyan termékeket is, amelyek legfeljebb 5 % törött szeletet tartalmaztak. Egyes importőrök uniós gyártóktól vásárolták azt a terméket, amely legfeljebb 5 % törött szeletet tartalmazott.
(23)
Ezért az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az importált termék és az uniós gazdasági ágazat által előállított termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendő.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(24)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
(25)
A (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően csak egy vállalatcsoport működött együtt, így nem volt szükség kínai exportáló gyártók mintájának kiválasztására. Ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Kínából az Unióba irányuló importjának megközelítőleg 12-20 %-át (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) fedte le.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Analóg ország
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(27)
A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához Törökországot jelöli megfelelő analóg országnak, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(28)
Törökország mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak.
(29)
Az egyik megkeresett török exportáló gyártó, a Frigo-Pak a megadott határidőre hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be, és hozzájárult a telephelyén folytatott helyszíni ellenőrzéshez.
3.2.2. Rendes érték
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket a törökországi gyártótól származó, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Ez a vállalat a hasonló terméket a belföldi piacon nem értékesítette, ezért a rendes ár meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti előállítási költséget vették figyelembe, amelyhez hozzáadták a 2. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontjában szereplő ésszerű haszonkulcsot. Az SGA-költségek számításnál alkalmazott aránya az érintett termelő által egyéb konzervtermékek belföldi értékesítése során viselt SGA-költségek arányának felelt meg, és mintegy 10-20 %-ot tett ki (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A számításnál alkalmazott haszonkulcs megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő haszonkulccsal - azaz 6,8 % -, ami az uniós gazdasági ágazat által azt megelőzően elért haszonnak felel meg, hogy a Kínából érkező dömpingelt import kárt okozott volna számára.
3.2.3. Exportár
(31)
Az együttműködő exportáló gyártó által az Unióba irányuló exportértékesítéseket közvetlenül független uniós fogyasztók részére eszközölték. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat a Kínából az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ára alapján határozták meg.
3.2.4. Összehasonlítás
(32)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(33)
Az együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
3.2.5. Dömpingkülönbözet
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(35)
Az együttműködő exportáló gyártó tekintetében az összehasonlítás kimutatta a dömping fennállását. A dömpingkülönbözet több mint 60 %-ot tett ki.
(36)
Kína egészét tekintve, az érintett termék kínai importja tekintetében az Eurostat szerinti exportár súlyozott átlaga és az analóg ország tekintetében megállapított rendes érték súlyozott átlaga (amelyet megfelelően kiigazítottak annak érdekében, hogy tükrözze a hasonló termék kínai importjának összetételét az együttműködő exportáló gyártó összehasonlítható terméktípusokra vonatkozó uniós értékesítéseinek termékösszetétele szempontjából) közötti összehasonlítás ugyancsak jelentős, sőt még nagyobb mértékű dömpinget állapított meg.
(37)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy - szemben a kínai exportáló gyártókkal és a spanyol gyártókkal - semmilyen lehetőséget nem biztosítottak számára a pontos számítások (dömping és kár) ellenőrzésére, ezért arra kérte a Bizottságot, hogy bocsássa a rendelkezésére a dömpingszámítás részleteit. A meghallgató tisztviselő jelenlétében lezajlott meghallgatás során három importőr jelezte továbbá, hogy szerette volna megkapni a dömpingszámítás részleteit.
(38)
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság számításainak alapjául szolgáló adatok üzleti titkokat és bizalmas információkat tartalmaznak. Az ilyen adatokat benyújtó együttműködő exportáló gyártó megfelelő időben megkapta a dömpingre és a kárra vonatkozó részletes számításokról szóló egyedi tájékoztatót, és nem nyújtott be észrevételeket vagy pontosítás iránti kérelmet. A Bizottságnak nem áll módjában ezen adatokat más érdekelt felek általi felülvizsgálat céljából rendelkezésre bocsátani anélkül, hogy ne sérülne azok bizalmas jellege. Mindazonáltal a fenti (30)-(36) preambulumbekezdésekben ismertetett bizottsági módszertant valamennyi érdekelt fél számára nyilvánosságra hozták. A meghallgató tisztviselő az említett meghallgatás folyamán tájékoztatta az importőröket arról a lehetőségről, miszerint módjukban áll felkérni őt a Bizottság számításainak ellenőrzésére, amennyiben kételyeik lennének azok pontossága felől. A három importőr azonban nem kérte a meghallgató tisztviselő közbenjárását ebben a kérdésben.
(39)
Az európai kereskedelmi szövetség mindenesetre elvégezte saját számításait a dömpingkülönbözetre vonatkozóan, amelyet a Kínából származó import Eurostat szerinti átlagárainak és a Törökországból származó import Eurostat szerinti átlagárainak összehasonlításával kapott meg. Ezen kereskedelmi szövetség szerint az összehasonlítás alapján alacsonyabb szintű, megközelítőleg 30 %-os dömpingre lehetne következtetni. E tekintetben mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy egy hatályvesztési felülvizsgálatban a dömping pontos szintje kevésbé fontos, mint egy olyan vizsgálat keretében, amely során a dömping szintjét megállapítják. Másodsorban - a fenti (30)-(33) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint - a Bizottság számításai az együttműködő és ellenőrzött török gyártótól származó „valós” rendes értékre vonatkozó adatokon alapulnak, és a kínai exportárakkal való összevetés a részletek szintjén történt. Ezért a Bizottság számításainak alapját képező adatok sokkal megbízhatóbbnak és pontosabbnak tekinthetők, mint a szövetségnek a nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételeiben szereplő becslés.
(40)
A meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során három importőr továbbra is azt állította, hogy nem fordult elő dömping. Állításukat arra a tényre alapozták, miszerint a Bizottság úgy találta, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó által több fontos nem uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési árak alacsonyabbak voltak az uniós piacra történő értékesítések esetében alkalmazott átlagáraknál. Ezt az állítást vissza kell utasítani, mivel a dömping azt jelenti, hogy egy adott piacra a rendes értéken aluli árakon, és nem pedig más harmadik piacokon alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon értékesítenek.
3.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.3.1. Előzetes megjegyzés
(41)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása, és az alábbiakat elemezték: a kínai gyártási kapacitás és szabad kapacitás, a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében.
(42)
A felülvizsgálati időszak jelentős részében nem álltak rendelkezésre hatályos intézkedések az EU-ban, mivel azokat megsemmisítették (lásd fenti (2) preambulumbekezdés). Az intézkedések nélküli időszak során 2011-2012-ben az import csúcspontot ért el, majd a felülvizsgálati időszak további részében visszaesés következett be. Ez inkább a készletfelhalmozás hatását tükrözi, nem pedig a fogyasztás valós növekedését/csökkenését, és a 2012. március-július közötti - vagyis a hatályos intézkedések nélküli időszakban lezajlott - kínai import magas szintjének tudható be.
3.3.2. A kínai gyártók gyártási kapacitása és exportkapacitása, belföldi fogyasztás
(43)
A teljes kínai gyártási és szabad kapacitásra vonatkozóan a Bizottságnak nem sikerült információt szereznie egyik kínai gyártótól vagy más érdekelt féltől sem. Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre alapozta megállapításait.
(44)
Az USA mezőgazdasági minisztériumának külföldi mezőgazdasági szolgálata (FSA/USDA) által közzétett és nyilvánosan is hozzáférhető jelentés szerint - amelyet belefoglaltak a felülvizsgálat iránti kérelembe (7) - a feldolgozásra szánt friss mandarin mennyisége, azaz a konzervmandarin termelése 2009/2010 (520 000 tonna) és a felülvizsgálati időszak között (660 000 tonna) 27 %-kal növekedett Kínában. A kínai konzervmandarin termelése hasonló tendenciát követett. E jelentés szerint Kína a 2009/2010. évi 347 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 440 000 tonnára emelte a konzervmandarin-termelést. Továbbá a jelentésben szereplő becslés szerint 2013/2014-ben Kínában a belföldi konzervmandarin-fogyasztás megközelítőleg 100 000-150 000 tonnát tett ki. Egy másik nyilvánosan hozzáférhető forrás úgy becsülte, hogy 50 000-100 000 tonna belföldi fogyasztás (8) mellett a 100 000 tonnára becsült belföldi fogyasztás ésszerűnek tűnik. A fenti információk figyelembevételével az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyisége a felülvizsgálati időszakban mintegy 340 000 tonnára becsülhető.
(45)
Más hozzáférhető források kissé eltérő becsléseket tartalmaznak a 2009 és 2014 között export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyiségéről (9). Mindazonáltal az említett eltérések ellenére abban valamennyi forrás megegyezik, hogy 2009 és 2013 között az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyisége bejelentett éves idényenként legalább 300 000 tonnát tett ki. Egyik forrás sem utal arra, hogy az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyisége a jövőben jelentősen csökkenhet.
3.3.3. Az uniós piac vonzereje
(46)
Jóllehet a Kínából érkező import mennyisége a felülvizsgálati időszakban 19 253 tonnát tett ki, az eredeti vizsgálatból származó, a 2002-2007 közötti időszakra kiterjedő importra vonatkozó adatok az mutatják, hogy a kínai gyártók idényenként több mint 60 000 tonnát képesek importálni az uniós piacra, amit az Eurostat 2011/2012-i idényre vonatkozó importadatai is megerősítettek. Ezenfelül a 2011/2012. évi import nagy mennyisége - mely időszak nagy részében (nevezetesen 2012. március 22-től kezdődően) nem álltak rendelkezésre hatályos intézkedések - arra enged következtetni, hogy az Unió az árak szempontjából vonzó piac a kínai gyártók számára, és a jelenlegi dömpingellenes intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével jelentős volumenű kínai dömpingelt import áramlana be az uniós piacra.
(47)
Az a tény, hogy Kína a 2002-2007 közötti (hatályos dömpingellenes intézkedések nélküli) időszakban idényenkénti átlagban számottevően (36 %-kal) több konzervmandarint exportált az Unióba, mint a 2009-2013 közötti időszakban (amikor a 2012. március 22. és 2013. február 23. közötti időszak kivételével intézkedések voltak hatályban) annak ellenére, hogy az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin összmennyisége az előbbi időszakban nagyobb volt, mint az utóbbiban, még inkább alátámasztja annak valószínűségét, hogy a kínai gyártók az intézkedés esetleges hatályon kívül helyezésével felemelik az Unióba irányuló exportvolumenüket az eredeti vizsgálat során tapasztalt szintre.
3.3.4. A harmadik országokba irányuló export árai
(48)
Ami a harmadik országokba irányuló exportot illeti, a vizsgálat rámutatott, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő vállalat által számos jelentős piacra (köztük Japánba, Malajziába, a Fülöp-szigetekre, Thaiföldre) bonyolított export során alkalmazott értékesítési átlagárak alacsonyabbak voltak az Unióba irányuló export során alkalmazott értékesítési átlagáraknál. Következésképpen számítani lehet arra, hogy intézkedések hiányában az együttműködő exportáló gyártó az említett exportmennyiségek legalább egy részét átirányítja az Unióba.
(49)
Továbbá a feldolgozott és/vagy légmentes csomagolásban tartósított citrusfélék kínai exportjára vonatkozó statisztikák arra utalnak, hogy fennáll a valószínűsége a kínai export Unióba történő átirányításának. Az említett statisztikák alapján úgy becsülhető, hogy a felülvizsgálati időszakban megközelítőleg 20 000 tonna érintett terméket értékesítettek az Unión belüli átlagáraknál alacsonyabb átlagárakkal rendelkező célállomások felé történő export céljára, jóllehet azokon a piacokon nem voltak érvényben dömpingellenes vámok a Kínából származó importra. A felülvizsgálati időszakban ez a volumen egyenlő lenne az uniós gazdasági ágazat belföldi eladásával és az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 71 %-ával. Más szóval a jelenlegi európai konzervmandarin-piac mérete alapján (teljes uniós fogyasztás: 44 523 tonna) és a kínai exportra vonatkozó statisztikáknak megfelelően megállapítható, hogy Kína EU-ba irányuló jelenlegi exportvolumene plusz az a potenciális volumen, amelynek az Unióba történő átirányítása gazdaságilag ésszerű, szinte kielégítené az EU teljes konzervmandarin-keresletét.
3.3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(50)
A vizsgálatok megerősítették, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon jutott el az uniós piacra. Tekintettel a folyamatos dömpingre, azok a tények, melyek szerint az uniós piac olyan jelentős piac, amely a múltban érdekesnek számított a kínai exportőrök számára, a Kínában rendelkezésre álló gyártási kapacitás meghaladja a teljes uniós fogyasztást, valamint a kínai gyártók bizonyított hajlandósága és képessége arra, hogy megfelelő ösztönzők esetén gyorsan növeljék az Unióba irányuló export mennyiségét, arra engednek következtetni, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának.
4. KÁR
4.1. Általános észrevételek
(51)
A mandarint ősszel és télen szüretelik, és a szüretelési és feldolgozási idény október elejétől a rákövetkező évben kb. január végéig (egyes fajták esetében februárig vagy márciusig) tart. A (például a független importőrök általi) vásárlásokat és az értékesítési szerződések megkötését többnyire az idény első hónapjaiban bonyolítják le. A mandarintartósító iparágban alkalmazott gyakorlat szerint az idény (az egy adott év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig terjedő időszak) szolgál az összehasonlítások alapjául. Ahogyan az eredeti vizsgálat során is, a Bizottság ezt a gyakorlatot fogadta el az elemzésénél.
4.2. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(52)
A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban öt uniós gyártó állított elő hasonló terméket. A hasonló termék tekintetében a felülvizsgálati időszakban elért teljes uniós termelést a négy független gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg, mely gyártókat helyszíni vizsgálat keretében ellenőriztek. Annak a fennmaradó gyártónak a termelését, aki nem működött együtt megfelelően és az esetében nem került sor helyszíni ellenőrző látogatásra, a gyártó által a kérdőívre adott válaszok alapján határozták meg, melyeket összevetettek a panaszban szereplő adatokkal. Ezek alapján a felülvizsgálati időszakban elért teljes uniós termelést kb. 28 500 tonnára becsülték.
(53)
Megállapítható, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a teljes uniós termelést képviselő fenti uniós gyártók alkotják a teljes uniós gazdasági ágazatot.
4.3. Megnyilvánuló fogyasztás az uniós piacon
(54)
Az uniós fogyasztás meghatározása egyrészt az Eurostat TARIC-kód (integrált vámtarifa) szintű importadatai - így azok pontosan megegyeznek az érintett termék fogalommeghatározásával -, másrészt pedig az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene alapján történt.
(55)
Megjegyzendő, hogy jóllehet az elemzés alapját idények, és nem pedig naptári évek képezik, a fenti módszer nem feltétlenül tükrözi az ipari felhasználói/fogyasztói szinten elért fogyasztást. Tekintettel a fő alapanyag (friss gyümölcs) idényjellegére, az ágazaton belül bevett gyakorlat az importőrök és az uniós gyártók tekintetében egyaránt, hogy a friss gyümölcs konzerválásakor raktárkészletet képeznek, és a feldolgozott terméket az év során értékesítik a forgalmazók vagy ipari felhasználók számára. A fogyasztást ezért némileg befolyásolhatják a készletfelhalmozás hatásai.
(56)
Ennek alapján a figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás (tonna)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
A figyelembe vett időszakban a citrusfélék tekintetében az uniós fogyasztás átlagosan kevéssel a 70 000 tonna alatt maradt. Mindazonáltal az import 2011/2012-ben elérte csúcspontját, majd ezt követően visszaesés következett be a felülvizsgálati időszak folyamán. Ez a fejlemény inkább a készletfelhalmozás hatását tükrözi, nem pedig a fogyasztás valós növekedését/csökkenését, és a 2012. március-július közötti - vagyis az átmenetileg hatályos intézkedések nélküli időszakban lezajlott - kínai import magas szintjének tudható be (lásd (2) preambulumbekezdés). Az import 2011/2012-es csúcspontját kiegyenlítette a felülvizsgálati időszakban elért alacsonyabb szintű import, ami alacsonyabb uniós fogyasztással járt együtt.
(58)
Néhány importőr azt állította, hogy nem folyamodott készletfelhalmozáshoz. Azt is jelezték, hogy már 2011. október 6. óta - amikor a Főtanácsnok véleményt nyilvánított a C-338/10. sz. ügyben - meg voltak győződve arról, hogy a Bíróság megsemmisíti az intézkedéseket. Ezért elhalasztották az érintett termék vámkezelését mindaddig, amíg a Bíróság végleges ítéletét elfogadták.
(59)
Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a készletfelhalmozás fogalma meghatározható úgy is, mint a tartalék felhalmozása és tárolása. A Bizottság rendelkezésére álló adatokból kitűnik, hogy az intézkedések 2012. március 22-i megsemmisítésétől kezdve 2012 júliusáig az érintett termék importvolumene tömeges méreteket öltött: havonta átlagosan csaknem 9 000 tonnát tett ki. Ezt követően egészen a felülvizsgálati időszak végéig az import átlagos szintje kb. havi 1 650 tonnára esett vissza, ami havonta megközelítőleg 2 000 tonna csökkenést jelent az intézkedések megsemmisítését megelőző időszakban elért import átlagos szintjéhez viszonyítva. A Bizottság következtetései szerint ahhoz, hogy a havi importmennyiség viszonylag rövid idő alatt ilyen magas szintre emelkedjék, az importőröknek korábban jelentős volument kellett felhalmozniuk az érintett termékből. Ezt egyébiránt néhány importőr is megerősítette, akik elismerték, hogy késleltették a vámkezelést, amikor arra a meggyőződésre jutottak, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül fogják helyezni. Ezért a Bizottság elutasította az importőrök azon állítását, miszerint nem alkalmaztak készletfelhalmozást.
4.4. Kínából az Unióba irányuló behozatal
(60)
Tekintettel arra, hogy mindössze egy kínai exportőrcsoport működött együtt a vizsgálat során, mely csoport a felülvizsgálati időszakban Kínából exportált teljes mennyiség 12-20 %-át (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) képviselte, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Eurostat - szükség esetén TARIC-kód (integrált vámtarifa) szintű - importadatai tekinthetők a legpontosabb és leghitelesebb forrásnak az importvolumen és -árak meghatározásához. Mindazonáltal megvizsgálták az együttműködő kínai exportőr egyedi árait is.
4.4.1. Volumen és piaci részesedés
(61)
A kínai importvolumen és az annak megfelelő piaci részesedés a vizsgált időszakban a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó import
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Importvolumen (tonna)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Piaci részesedés
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
A 2008-as dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a kínai import volumene általában csökkenő tendenciát mutatott. Emlékeztetőül: az eredeti vizsgálati időszakban (2006/2007) az import volumene 56 108 tonnát tett ki.
(63)
Amint a fentiekben kifejtettük, 2011/2012-ben az import mindazonáltal kimagasló eredményt ért el. Ez a csúcs egyértelműen a dömpingellenes intézkedések 2012. márciusi megsemmisítésének volt betudható. A kínai import - Eurostat-adatokon alapuló - havi alakulását megfigyelve megállapítható, hogy miközben a havi kínai import általában 2 000 és 6 000 tonna között ingadozott, a 2012. március és 2012. július közötti időszakban 6 000 és 12 000 tonna közötti szintet ért el (amely átlagosan csaknem havi 9 000 tonnával egyenlő). Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az intézkedéseket 2012 márciusában semmisítették meg, majd 2013 februárjában vezették be újra, 2012. június 29-én azonban nyilvántartás (10) került bevezetésre, ami visszatartó hatású volt az importra nézve.
(64)
Az importvolumenhez hasonlóan a kínai piaci részesedés ugyancsak csökkenő tendenciát mutatott a vizsgált időszakban: 71 %-ról 43 %-ra esett vissza. Dacára a kínai import 2011/2012-ben és a felülvizsgálati időszakban elért szokásostól eltérő szintjéből fakadó hatásoknak, a piaci részesedés a 2009/2010-es 70 %-ról a következő években átlagosan 55 %-ra csökkent.
4.4.2. Árak és áralákínálás
3. táblázat
A Kínából származó import
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos importár (EUR/tonna)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Amint a fenti táblázat is mutatja, a figyelembe vett időszakban a kínai import árai 37 %-kal emelkedtek. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az árak a 2011/2012-es időszakban jelentősen emelkedtek, majd a felülvizsgálati időszakban csökkentek.
(66)
Mivel az egyetlen együttműködő exportőr importvolumene a kínai import mindössze kb. 12-20 %-át (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) tette ki, az importstatisztikák alapján megvizsgálták a teljes kínai exportra vonatkozóan az áralákínálás fennállását is.
(67)
Ennek céljából az együttműködő uniós gyártók által független fogyasztók számára az uniós piacon történő értékesítések során alkalmazott eladási árak súlyozott átlagát összehasonlították a Kínából származó import tekintetében alkalmazott - Eurostat-adatok szerinti - CIF-árak (költség, biztosítás és fuvardíj) megfelelő súlyozott átlagával. A CIF-árakat (költség, biztosítás és fuvardíj) kiigazították annak érdekében, hogy lefedjék a vámkezeléssel kapcsolatos költségeket, nevezetesen a vámtarifát és a behozatal utáni költségeket.
(68)
Ennek alapján az összehasonlításból kitűnt, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék importárai 4,8 %-kal alatta maradtak az uniós piac árainak, amikor a számítások figyelembe veszik a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatását. Az áralákínálási különbözet azonban eléri a 28 %-ot akkor, ha az importárakat a dömpingellenes intézkedések figyelmen kívül hagyásával vizsgáljuk.
(69)
Az együttműködő kínai exportőr által bejelentett és megfelelően kiigazított importárakból kiindulva az áralákínálási különbözet 14 %-ban állapítható meg a felülvizsgálati időszakban, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések figyelembevételével. Amennyiben leszámítjuk a dömpingellenes intézkedések hatásait, az áralákínálási különbözet 20 %-os szintet ért el. Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban lezajlott érintett kivitelek többségére akkor került sor, amikor az intézkedések nem voltak hatályban.
4.5. Az Unióba egyéb harmadik országokból érkező import
(70)
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó import soha nem ért el 11,2 %-nál nagyobb piaci részesedést. Ezen importok többsége (a figyelembe vett időszakban legalább 89 %) Törökországból származott.
4. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Egyéb harmadik országokból származó importvolumen (tonna)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Piaci részesedés
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(71)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(72)
Jóllehet az öt uniós gyártó mindegyike válaszolt a kérdőívre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyik gyártó által benyújtott válaszok nem használhatók fel teljes egészében, mivel azokat nem vetették alá helyszíni ellenőrzésnek. Az elemzés így az alábbi módszer szerint történt.
(73)
A makrogazdasági mutatók (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága és a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól) értékelését a teljes uniós ágazat szintjén végezték el. Az értékelés a négy, teljes mértékben együttműködő uniós gyártó által benyújtott információkon alapult. Ami azt a gyártót illeti, akinek a kérdőívre adott válaszait nem vetették alá helyszíni ellenőrzésnek, az általa szolgáltatott adatokat a lehető legteljesebb mértékben összevetették a panaszban és annak auditált pénzügyi kimutatásaiban szereplő adatokkal.
(74)
A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek) elemzését a teljes mértékben együttműködő négy uniós gyártó szintjén végezték el. Az értékelés az e gyártók által benyújtott információkon alapult, amelyeket helyszíni ellenőrzés során megfelelően ellenőriztek.
4.6.1. Makrogazdasági mutatók
4.6.1.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Termelési kapacitás (tonna)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
A figyelembe vett időszakban a termelés számottevően növekedett: megközelítőleg 12 000 tonnáról a vizsgálati időszakban majdnem elérte a 29 000 tonnát. A 2009/2010-es idényben a termelés alacsony szinten maradt, egyrészt azért, mert az uniós gazdasági ágazat még nem heverte ki az előző idényben behozott kínai konzervmandarin dömpingelt importját, másrészt pedig azért, mert még rendelkezésre állt az előző idényben - amikor nem voltak hatályban dömpingellenes intézkedések - felhalmozott készlet. A 2010/2011-es idényben emelkedett a termelés, mivel a kínai importot visszaszorították a hatályba léptetett dömpingellenes intézkedések.
(76)
Mivel az uniós termelési kapacitás nem változott ebben az időszakban, a kapacitáskihasználás ennek megfelelően nőtt. Ez azonban következetesen 50 % alatt maradt.
(77)
Egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy egy uniós gyártó 2012/2013 óta felhagyott a gyártással, és ez a gyártó, két másik gyártóval együtt nehéz pénzügyi helyzetben található. Ezen okokból azt állította, hogy a termelésre és a termelési kapacitásra/kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat mesterségesen felduzzasztották.
(78)
E tekintetben először is emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat részét képező összes uniós gyártó végzett gyártási tevékenységet a figyelembe vett időszak valamennyi idényében. Következésképpen az első panaszt, miszerint egy gyártó felhagyott a gyártási tevékenységgel a felülvizsgálati időszakban, a Bizottság elutasította.
(79)
Ami az uniós gyártók állítólagos nehéz pénzügyi helyzetét illeti, egy uniós gyártó csakugyan fizetésképtelenségi eljárás alá került a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal a vizsgálat rámutatott, hogy ezen gyártó termelési szintje a figyelembe vett időszak folyamán számottevően emelkedett, miközben a kapacitása változatlan maradt. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fizetésképtelenségi eljárás nem fejtett ki kedvezőtlen hatást a gyártó termelési teljesítményére. A másik két uniós gyártó tekintetében ugyancsak sor került fizetésképtelenségi eljárásra, de csak a figyelembe vett időszak után. Ez alátámasztja azt a következtetést (lásd a (96)-(98) preambulumbekezdést), miszerint a kár ténylegesen folytatódott, és az uniós gazdasági ágazat továbbra is törékeny pénzügyi helyzetben található.
4.6.1.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban
6. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Piaci részesedés (az uniós fogyasztás százalékában)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései a figyelembe vett időszakban 35 %-kal növekedtek.
(81)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyancsak növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. A készletfelhalmozás által az uniós fogyasztás szintjére 2011/2012-ben és a felülvizsgálati időszakban gyakorolt hatás figyelembevétele mellett is jelentősen növekedett a piaci részesedés - míg az időszak kezdetén 23 %-ot tett ki, az utolsó két vizsgált évben átlagosan 35 %-ot ért el.
4.6.1.3. Foglalkoztatás és termelékenység
7. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység egyaránt javult, és a termelési és értékesítési volumen összességében vett növekedését tükrözi. A termelékenység 2010/2011-es idényben tapasztalt növekedése a magasabb termelési volumenekkel függ össze, amelyek a dömpingellenes intézkedések ebben az időszakban végbement teljes körű hatálybalépésére vezethetők vissza.
(83)
A fent említett foglalkoztatási adatok teljes munkaidős egyenértékben vannak kifejezve, így nem tartalmazzák az érintett idényjellegű munkahelyekre vonatkozó abszolút számadatokat. Annak érdekében, hogy világosabb képet kapjunk az érintett munkahelyek nagyságrendjéről, meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszakra vonatkozó számadat kb. 2 400 idényjellegű munkahely teljes munkaidős egyenértéke.
4.6.1.4. Növekedés
(84)
Az uniós gazdasági ágazatnak 2011-ig sikerült kihasználnia az uniós piac növekedésével járó előnyöket. Amint azonban a Kínával szembeni intézkedéseket visszavonták (lásd a (2) preambulumbekezdést), a kínai import elárasztotta az uniós piacot, és az uniós gazdasági ágazat jelentős részt veszített a piaci részesedéséből. Az intézkedések újbóli bevezetését követően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült visszanyernie elveszített piaci részesedését, jóllehet a pénzügyi helyzetének romlása árán.
4.6.1.5. A dömpingkülönbözet mértéke és a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól
(85)
A felülvizsgálati időszakban - a 3.2.5. pontban kifejtettek szerint - továbbra is számottevő volt a dömping szintje (lásd a fenti (34) és (35) preambulumbekezdést).
(86)
Ami a tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illeti, tekintettel a Kínából származó dömpingelt import volumenére, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak. Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat még nem épült fel teljesen a korábbi dömping hatása alól, különösen a kapacitáskihasználást és a nyereségességet illetően (az eredeti vizsgálattal összehasonlítva).
4.6.2. Mikrogazdasági mutatók
4.6.2.1. Készletek
8. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Készletek (tonna)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Az uniós gyártók az elmúlt két idényben jelentősen növelték készleteiket. Ez azt tükrözi, hogy a figyelembe vett időszakban a termelési szint nagyobb mértékben növekedett az értékesítési szintnél.
4.6.2.2. Unión belüli eladási árak
9. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
A felülvizsgálati időszak folyamán az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 11 %-kal emelnie az Unión belüli értékesítési árait. Az emelkedés különösen erőteljes volt 2011/2012-ig, ezt követően azonban visszaestek az árak a felülvizsgálati időszakban. Ennek oka egyrészt a 2012. március-június között - amikor a dömpingellenes intézkedések nem voltak hatályban - lezajlott kínai import magas szintje, másrészt pedig az, hogy a Kínából származó érintett termék árait alákínálták az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.
4.6.2.3. Nyereségesség és pénzforgalom
10. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége először - azaz a 2010/2011-2011/2012-es időszakban - jelentősen javult. Mindazonáltal a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat ismét veszteségessé vált.
(90)
A nyereségesség javulása egyértelműen összefüggött azzal, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült növelnie értékesítési és termelési volumenét, valamint eladási árait a dömpingellenes intézkedések bevezetését követő években. A felülvizsgálati időszakban kialakult ismételt veszteségesség az alacsonyabb eladási árak következménye, amelyeket a vám Európai Unió Bírósága általi megsemmisítését követően az uniós piacra hirtelen beáramló kínai import eredményezett.
(91)
Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a 2012. március-július közötti időszakban jelentős volumenű kínai áru érkezett az EU-ba, amely mentesült a dömpingellenes vám alól. Továbbá a kínai import esetében jelentős mértékű áralákínálást alkalmaztak a felülvizsgálati időszakban az uniós árakhoz képest, különösen csökkentve a dömpingellenes vám hatását. Ez általános áreróziót okozott, ami pedig az uniós gazdasági ágazat veszteséges helyzetét eredményezte.
11. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
A figyelembe vett időszakban a pénzforgalom alakulása főként az uniós gazdasági ágazat általános nyereségessége alakulásának felelt meg, a készletnövekedés hatásával együttesen, különösen az utolsó két vizsgált év során.
4.6.2.4. Beruházások, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és növekedés
12. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Beruházások megtérülése (nettó eszközök)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat egy része beruházásokat tett a meglévő gyártóberendezések karbantartása és optimalizálása érdekében. A beruházási szint különösen a 2011/2012-es időszakban emelkedett, amit nagy valószínűséggel az adott év során és közvetlenül az előtt elért nyereségszint segített elő. E beruházását főként egy uniós gyártó hajtotta végre azzal a céllal, hogy biztosítsa a nyersanyagok beszerzési forrását, amely kiegészíti majd a már meglévőket, és javítja a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelést. A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban szorosan követte a nyereségesség tendenciáját.
(94)
Az uniós gazdasági ágazat egy része számára nehézségeket okozott a figyelembe vett időszakban a tőkebevonás, de végső soron sikerült átütemeznie adósságait.
4.6.2.5. Bérek
13. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Alkalmazottankénti bérköltségek (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Az átlagos bérszint a figyelembe vett időszakban jobbára stabil maradt, miközben az egy egységre jutó előállítási költség visszaesett.
4.7. Következtetés
(96)
A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszakban javult. A dömpingellenes intézkedések 2008. év végi bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy lassan, de biztosan kilábaljon a dömping okozta káros hatásokból, még hatékonyabban kihasználva lehetőségeit az uniós piacon. Azt, hogy az intézkedések előnyösek voltak az uniós gazdasági ágazat számára, leginkább a termelési és értékesítési szint emelkedése és különösen a nyereségesség szintje támasztja alá.
(97)
A felülvizsgálati időszak folyamán azonban változott a helyzet. 2012 márciusában az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, és 2012 júniusáig - amikor nyilvántartásba vételi kötelezettséget írtak elő a behozott termékekre vonatkozóan - erőteljesen növekedett a Kínából származó import. Az importőrök a dömpingellenes intézkedések visszavonását kihasználták arra, hogy 2011/2012-ben készleteket halmozzanak fel, és ezeket a termékeket a felülvizsgálati időszakban olcsó áron az uniós piacra juttassák. Ez összességében jelentős árnyomást okozott az uniós piacon, minek következtében az ágazat pénzügyi helyzete ismét romlott. Az ágazatnak így nem maradt más választása, mint az árai csökkentése, hogy ezáltal fenntarthassa az értékesítési szintjét. Ez azonban komoly következményekkel járt a pénzügyi helyzetére nézve.
(98)
Az uniós gazdasági ágazat továbbra is hátrányos helyzetét leginkább egy sor negatív pénzügyi mutató érzékelteti - nevezetesen a nyereségességre és a pénzforgalomra vonatkozóan - a magas készletszinttel és az alacsony kapacitáskihasználással együtt. Ez a háttér hátráltatja az új beruházásokat és a növekedést.
(99)
Egy európai kereskedelmi szövetség azon az alapon megkérdőjelezte a kárra vonatkozó megállapításokat, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, a foglalkoztatási szintje és eladási árai, valamint egy uniós gyártó beruházási szintje kedvezően alakult a figyelembe vett időszakban.
(100)
Ezt az észrevételt azonban el kell utasítani. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a vizsgálandó vonatkozó gazdasági mutatók listája ugyanis nem kimerítő jellegű, az azon szereplő tényezők közül egy vagy több nem ad szükségszerűen döntő útmutatást annak vizsgálatához, hogy a dömpingelt import mennyiben hatott az uniós gazdasági ágazatra. A (98) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a panaszos által említett mutatók nem számítottak döntő jelentőségűnek ahhoz, hogy a Bizottság levonhassa következtetéseit az uniós gazdasági ágazatot ért hátrányos helyzetre vonatkozóan. A kár folytatódását megállapító következtetés alapját sokkal inkább a nyereségességet és a pénzforgalmat érintő negatív pénzügyi mutatók, valamint a magas készletszint és az alacsony kapacitáskihasználás együttesen képezték.
5. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
5.1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(101)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az importvolumen várhatóan növekedik, és az uniós gazdasági ágazatot további károk érik. E megállapítás a következő elemeken alapul:
(102)
A fenti elemzésből (lásd (44) preambulumbekezdés) kitűnik, hogy jóllehet az Unióba irányuló kínai export volumene az intézkedések 2008. év végén történt bevezetését követően jelentősen visszaesett, a kínai gyártók továbbra is jelentős mennyiséget állítanak elő az érintett termékből, amelynek nagy részét exportra szánják.
(103)
A feltételezett volumenek és árak tekintetében egyértelműen megállapítható, hogy az uniós piac még mindig igen vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Először is a volument illetően az uniós piac a kínai konzervmandarin harmadik legnagyobb piacának számít a világon. Továbbá az intézkedések hatályon kívül helyezését követően bekövetkezett fejlemények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök anélkül is képesek rövid idő alatt jelentős mennyiséget exportálni az uniós piacra az érintett termékből, hogy az értékesítéseiket más piacokról irányítanák át. Végül azt is meg kell jegyezni, hogy Kínának - az eredeti vizsgálatból származó importadatok tanúsága szerint - nem okoz gondot, hogy idényenként akár 60 000 tonna mennyiséget meghaladó érintett terméket exportáljon az uniós piacra, ami a figyelembe vett időszakban az átlagos uniós fogyasztás közel 90 %-ának felel meg.
(104)
Amennyiben Kína az intézkedéseknek köszönhetően csakugyan növelné az Unióba irányuló exportját, az nagy valószínűséggel középtávon általános árcsökkenést okozna az uniós piacon. Ezáltal az uniós gyártók még nehezebb helyzetbe kerülnének, ahogyan az alábbiakban kifejtjük.
(105)
Másodsorban az árakat illetően a kínai adatbázis (11) azt mutatja, hogy Kína a korábbiakban jelentős mennyiségű érintett terméket exportált Unión kívüli országokba az EU tekintetében alkalmazott exportáraknál olcsóbban. A felülvizsgálati időszakban az ezen harmadik országokba exportált mennyiség megközelítőleg 20 000 tonnát tett ki, ami az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 71 %-át jelenti. Tekintettel az uniós piac vonzerejére az árképzést illetően, azt a következtetést vonhatjuk le, hogy az intézkedések esetleges megszűnésével a kínai exportőrök valószínűleg visszairányítanák a szóban forgó mennyiségeket a jövedelmezőbb uniós piacra.
(106)
Ezenfelül a fenti elemzés (lásd a (68) és (69) preambulumbekezdést) rávilágított, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piacra érkező kínai import esetében jelentős áralákínálást alkalmaztak az uniós gyártók áraihoz képest, különösen a dömpingellenes intézkedések hatásainak leszámításával. Jóllehet 2011/2012-ben - amikor az intézkedések nem voltak hatályban - emelkedtek a kínai importárak, a szintjük az Eurostat adatai alapján még mindig jóval elmaradt az uniós árszinttől. Ennek alapján a 2011/2012-es árkülönbözet nagyságrendje ténylegesen a felülvizsgálati időszakhoz hasonlítható.
(107)
A feldolgozott vagy tartósított citrusfélék piacát kiélezett árverseny jellemzi, mivel a verseny alapját elsősorban az ár jelenti. E helyzetet tovább fokozza az a tény, hogy az értékesítések általában viszonylag nagy mennyiségre vonatkoznak. Amennyiben jelentős mennyiségű olcsó és dömpingelt import áll az uniós piac rendelkezésére, ez közvetlenül kihat az uniós piac általános árszintjére, és végső soron általános áreróziót idéz elő.
(108)
A dömpingellenes intézkedéseknek a figyelembe vett időszak végén történő hatályon kívül helyezése tökéletesen tükrözi, hogy mi történne akkor, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.
(109)
Attól kezdve, hogy a Bíróság az intézkedéseket megsemmisítette, mindaddig, amíg nyilvántartásba vételi kötelezettséget írtak elő a behozott termékekre, gyorsan és számottevően növekedett a kínai import mennyisége. Tekintettel az olcsó kínai import tömeges jelenlétére az uniós piacon, az uniós gyártók kénytelenek voltak csökkenteni áraikat annak érdekében, hogy megtarthassák versenyképességüket az értékesítési és termelési volument illetően, ami veszteséges helyzethez vezetett.
(110)
Ez annak a mindössze öt hónapos időszaknak a következménye volt, amely alatt az importált termékek mentesültek a dömpingellenes vám alól. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás az intézkedések esetleges hatályvesztésével nyilvánvalóan még súlyosabb lenne. Amennyiben ismét tömegesen elárasztanák az uniós piacot az olcsó importtermékek, az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még súlyosabb károkat szenvedne el. Az uniós gyártók termelési és értékesítési volumene, valamint árai visszaesnének, ami további veszteségeket idézne elő. Az áralákínálás 4.4.2. pontban ismertetett adatok alapján (lásd a (68) és (69) preambulumbekezdést), de a dömpingellenes vám elhagyásával történő kiszámítása 20 %-ot meghaladó áralákínálási szintet eredményez.
(111)
Egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érné kár, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, mivel a jövőben várhatóan csökken az érintett termék importvolumene. Ezt az állítást a következő elemekre alapozták: Elsősorban, a jövőben növekedni fog Kínában a belföldi frissgyümölcs-fogyasztás, valamint a friss gyümölcs Oroszországba irányuló kínai exportja. Másodsorban, várhatóan a konzervmandarin belföldi fogyasztása is növekedni fog Kínában. Harmadsorban, az Eurostat statisztikái ugyancsak alátámasztják a fentieket, mivel a 2012/2013-as idény óta az érintett termék alacsonyabb importját tükrözik.
(112)
Ezen állításokat mindazonáltal a Bizottság az alábbiak alapján elutasította:
a)
Elsősorban, még akkor is, ha a jövőben várhatóan csakugyan növekedni fog a kínai belföldi frissgyümölcs-fogyasztás és -export, a kínai termelés a becslések szerint - a rendelkezésre álló adatok alapján (12) - hasonló mértékben növekszik majd. Ezért azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a kínai konzervipar rendelkezésére álló friss gyümölcs mennyisége a 2013/2014-es idényben nem változik számottevően.
b)
Másodsorban, a (44) preaumbulumbekezdésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai belföldi konzervmandarin-fogyasztás idényenként kb. 100 000 tonnát tesz ki, és semmi nem utal arra, hogy ez a számadat a jövőben emelkedni fog. A panaszosok sem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná a fogyasztás várható növekedését.
c)
A harmadik indokkal kapcsolatosan emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék importjának a 2012/2013-as idényben (a felülvizsgálati időszakban) tapasztalt visszaesése ésszerűen magyarázható a 2011/2012-es idényben, az intézkedések hatályon kívül helyezését követő első öt hónapban lezajlott tömeges importból eredő készletfelhalmozás hatásával (lásd az (59) preambulumbekezdést).
(113)
Ugyanez az európai kereskedelmi szövetség azt állította továbbá, hogy az uniós piacon - feltehetőleg az orosz embargó miatt - rendelkezésre álló nagyobb mennyiségű friss gyümölcs következtében csökkenni fog a szóban forgó gyümölcsfajta ára, aminek köszönhetően tovább javulhat az uniós gazdasági ágazat versenyképessége.
(114)
Mindazonáltal ezen állítás tisztán spekulatív jellegű, és nem támasztják alá bizonyítékok. Még a nyersanyag árának jövőbeni esetleges csökkenése sem szolgálhat elegendő indokul arra, hogy a Bizottság ne számolja fel azt a negatív hatást, amelyet a dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorol. Ténylegesen úgy tekinthető, hogy az intézkedések fenntartása hiányában a dömpingelt import jelentős volumeneket érne el, és további károkat okozna az uniós gazdasági ágazat számára. Ez adott esetben megfosztaná az uniós gazdasági ágazatot attól a lehetőségtől, hogy maradéktalanul kiaknázza a nyersanyagáraik esetleges jövőbeni csökkenéséből fakadó pozitív hatásokat. Emiatt az érvelést a Bizottság elutasította.
5.2. Következtetés
(115)
Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó importra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Bevezetés
(116)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és más felek érdekeinek - felmérésén alapult.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is.
(118)
Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt a következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(119)
Az uniós gazdasági ágazat - amelyet a Spanyolország vidéki területein tevékenykedő öt gyártó alkot - növelte piaci részesedését, és képes volt olyan szintre emelni az érintett termék árát, amely lehetővé tette számára, hogy újra egyensúlyba hozza az üzletmenetet vagy nyereséget érjen el a figyelembe vett időszak azon szakaszaiban, amikor az intézkedések hatályban voltak. A termelési volumen és a foglalkoztatási számadatok hasonlóképpen javultak. Az intézkedések hatályon kívül helyezésével az uniós gazdasági ágazat a fent leírtaknál sokkal nehezebb helyzetbe kerülne (a kár ismételt bekövetkeztének nagy valószínűségével) az alacsonyabb értékesítési árak és a további növekvő veszteségek miatt (lásd a (110) preambulumbekezdést). A vállalkozások konszolidálását és az érintett termék piacán való versenyképességük javítását célzó új beruházások ugyancsak hátrányt szenvednének. Az intézkedések folytatódása az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná, és elősegítené az ágazatban rejlő lehetőségek további kiaknázását egy olyan uniós piacon, ahol újra a verseny uralkodik.
6.3. Az importőrök, kereskedők és kiskereskedők érdeke
(120)
A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak. Az importőrök nagyrészt Németországban helyezkednek el, de megtalálhatók más országokban - például többek között az Egyesült Királyságban, Hollandiában vagy a Cseh Köztársaságban - is.
(121)
A vizsgálatban két olyan vállalkozás működött együtt, amely a figyelembe vett időszakban importálta az érintett terméket. Ezen felek feldolgozott citrusfélékkel kapcsolatos összesített üzleti tevékenysége az összesített forgalmuk 3,8 %-át tette ki. Még ha a tartósított citrusfélékkel kapcsolatos összesített üzleti tevékenység nem is számít a legjövedelmezőbbnek ezen importőrök esetében, ez az üzleti stratégiájuk részét képezi, amelynek lényege, hogy rendkívül széles körű termékskálát kínálnak egy bizonyos vevőkör (pl. üzletláncok) részére, hogy ezáltal olyan nagy szerződéseket biztosítsanak, amelyekben a kevésbé nyereséges termékeket kiegyenlítik az egyéb termékek és a méretgazdaságosság.
(122)
Semmi jel nem utal arra, hogy az intézkedések folytatódása jelentős negatív hatást fejtene ki a két importőr tevékenységére. Utóbbiak tevékenysége nem függ az érintett terméktől, az ellátási lánc pedig alkalmazkodott a dömpingellenes vámmal kapcsolatos költségekhez. Ezenfelül a vizsgálatból kitűnik, hogy az intézkedések nem zárták el az uniós piacot a kínai exportőrök elől, mivel az érintett terméket a figyelembe vett időszak folyamán jelentős mennyiségben importálták a hatályban lévő intézkedések ellenére.
(123)
Egy másik importőr állítása szerint a dömpingellenes intézkedések negatívan befolyásolták üzleti tevékenységét a tartósított citrusfélék kereskedelme terén. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó importőr nem támasztotta alá tényleges adatokkal a fenti állítását, úgy ítélhetjük meg, hogy az a negatív hatás, amelyet a dömpingellenes intézkedések gyakorolhatnak ezekre a felekre, nem haladja meg az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatást.
(124)
Néhány fél rámutatott az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásának hiányára. Meg kell jegyezni, hogy a vám alkalmazásának felfüggesztése olyan helyzetet idézhet elő, amely az alternatív beszerzési forrást a tevékenysége megszüntetésére késztetheti, így az importőröknek mindössze egyetlen beszerzési forrásuk maradna (a Kínából származó import). Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az üzletláncok és kiskereskedők nagyra értékelik a tevékenységük szempontjából a termékellátási biztonság fenntartását. Az egyikük támogatta az intézkedések további alkalmazását, hogy ezáltal versenyhelyzet alakuljon ki és legalább két beszerzési forrás álljon rendelkezésre. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatnak - amely még távolról sem érte el a kielégítő kapacitáskihasználási szintet - lehetősége nyílik arra, hogy továbbra is kiszolgálja az uniós piacot a visszaállított verseny keretei között. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg nem fedi le az uniós kereslet 100 %-át, nem igazolhatja a kínai exportőrök tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatát vagy jelen esetben az intézkedések hatályon kívül helyezését.
(125)
Egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy az intézkedések fenntartása indokolatlanul korlátozná a tagjai szokásos üzletmenetét, mivel annak jelentős részét az érintett termékkel kapcsolatos kereskedelem teszi ki. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vámok célja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok - például a dömping - orvosolása, nem pedig az üzleti tevékenység korlátozása. Megjegyzendő, hogy a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelen esetben továbbra is szükséges a korrekciós intézkedés fenntartása.
6.4. A felhasználók érdeke
(126)
Az elemzés céljából a felhasználókat két kategóriába sorolták: egyfelől a háztartások; másfelől az ital-, lekvár- vagy joghurtkészítés, a sütőipar vagy a vendéglátás területén tevékenykedő szakmai/ipari felhasználók.
(127)
A fenti kategóriákba tartozó vagy az érdekeiket képviselő egyetlen fél sem jelentkezett vagy működött együtt a vizsgálatban.
(128)
Egy importőr úgy érvelt, hogy az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám versenyellenes, és ezért nem szolgálja az uniós fogyasztók érdekeit. Nem nyújtottak be bizonyítékot ezen állítás alátámasztására.
(129)
Tekintettel arra, hogy az érintett termék igen kis hányadot képvisel az átlagos uniós háztartások költségvetésében, nem bizonyított, hogy az intézkedések fenntartása miatt adott esetben bekövetkező fogyasztóiár-emelés meghaladja az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását.
(130)
Jóllehet az intézkedések fenntartása absztrakt értelemben vitathatatlanul negatívan érintene egyes szakmai/ipari felhasználókat - tekintettel az alacsonyabb haszonkulcsra -, nem bizonyított, hogy csakugyan jelentősek az érintett termékből fakadó költségek (azok teljes költségéhez viszonyítva). Következésképpen az intézkedések fenntartásából fakadóan a felhasználók e kategóriájára gyakorolt negatív hatás nem tekinthető aránytalannak.
6.5. A beszállítók érdeke
(131)
Az uniós gazdasági ágazat számára friss gyümölcsöt értékesítő egyéni beszállítók és az ilyen beszállítókat tömörítő egyik beszállítói szövetség egyaránt azt állították, hogy az intézkedések az érdekeiket szolgálják, és azok az új beruházások és a foglalkoztatás szempontjából is előnyösek lennének. Az uniós gyártóknak értékesített gyümölcs fontos kiegészítő jövedelemforrást jelent a beszállítók számára, amely nélkül komoly fennakadások jelentkezhetnek az érintett spanyol régiók mezőgazdasági ágazatában. Becslések szerint az érintett szövetkezeti tagok száma csak Valencia régióban meghaladná a 2 000-et. A többek között a gyümölcs szedését, szállítását és tárolását végző idénymunkások száma Valencia és Murcia régióban együttesen legalább 2 500-ra becsülhető.
(132)
A spanyol beszállítói szövetség által szolgáltatott adatokból kitűnik, hogy amennyiben a kínai import meghaladja a 60 000 tonnát - ami az eredeti vizsgálat során már kétszer előfordult - a beszállítók nagy valószínűséggel olyan helyzetbe kerülnek, hogy nem tudják értékesíteni az uniós konzervipar számára szánt teljes satsumamennyiséget.
(133)
Egy európai kereskedelmi szövetség állítása szerint a beszállítók támogatásra számítanak ahhoz, hogy feldolgozhassák azt a gyümölcsmennyiséget, amelyet az Oroszországgal szembeni embargó miatt nem tudtak exportálni. A panaszos azonban nem nyújtott be bizonyítékot a támogatási kérelem alátámasztására. Továbbá az esetleges támogatás kizárólag az oroszországi exportra szánt eladatlan gyümölcsre lett volna igényelhető, arra a gyümölcsre nem, amelyet az érintett termék által okozott kár miatt nem tudtak értékesíteni az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések hatályvesztése után. Emiatt az érvelést a Bizottság elutasította.
6.6. Következtetés
(134)
A vizsgálat rámutatott, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések nem zárták el az uniós piacot a kínai import elől, és hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat talpra állásához. Mivel a károk felszámolásának folyamata még tart, az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálja. Amennyiben lehetővé tennék az intézkedések hatályvesztését, ez a helyreállítási folyamat megtorpanna, a nyereséges árszintek elérhetetlenek lennének, és az uniós gazdasági ágazat komoly veszteségeket könyvelne el. Továbbá veszélybe kerülne számos szövetkezet tagjainak és az idénymunkásoknak a kiegészítő jövedelemforrása több olyan vidéki területen, ahol kevés alternatív munkalehetőség létezik.
(135)
A rendelkezésre álló adatok alapján a meglévő intézkedések látszólag nem fejtettek ki számottevő negatív hatást az Unióba szállító azon importőrök gazdasági helyzetére, akik a vizsgálatban együttműködtek. A rendelkezésre álló adatok fényében az intézkedések egyéb felekre, illetve importőrökre, kereskedőkre, felhasználókra és kiskereskedőkre gyakorolt hatása ugyancsak nem tekinthető jelentősnek. A dömpingellenes intézkedések fenntartásából eredő esetleges áremelkedés - amennyiben van ilyen - nem tűnik aránytalannak ahhoz képest, hogy az uniós gazdasági ágazat számára milyen előnyöket jelentene a dömpingelt import által okozott kereskedelemtorzulás felszámolása.
(136)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
7. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(137)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság helyénvalónak tartja az intézkedések fenntartását. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(138)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó egyes tartósított gyümölcsfajták importjára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani.
(139)
Néhány fél úgy érvelt, hogy a mennyiségi elemet tartalmazó intézkedéseket (kvótarendszer) kell előnyben részesíteni a dömpingellenes intézkedésekkel szemben. Ez az érvelés nem fogadható el, mivel az alaprendelet értelmében az intézkedések formája nem változtatható meg egy hatályvesztési felülvizsgálat során. A fenti érvelés nem kérdőjelezheti meg a jelen vizsgálat keretében levont következtetést sem, miszerint teljesülnek a dömpingellenes intézkedések fenntartásának feltételei.
(140)
Amennyiben a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (13). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(141)
Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 és 2008309069) - hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó - feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összegei a következőképpen alakulnak:
Vállalat
EUR/tonna nettó terméktömeg
TARIC-kiegészítő kód
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang és kapcsolt gyártója, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei tartomány
490,7
A888
A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók a melléklet szerint
499,6
A889
Minden más vállalat
531,2
A999
2. cikk
(1) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (15) 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fenti (1) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(2) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
3. cikk
Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy új exportáló gyártót vesznek fel a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a 499,6 EUR/tonna nettó terméktömeg súlyozott átlagos vám alkalmazandó, amennyiben a Kínai Népköztársaságból származó valamely új exportáló gyártó kielégítően bizonyítja a Bizottság felé az alábbiakat:
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszakban (2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig) és az eredeti vizsgálati időszakban (2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig);
b)
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportáló gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók; valamint
c)
a felülvizsgálati időszakot követően ténylegesen exportálta az Unióba az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportálására.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.