ДИРЕКТИВА 2014/23/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 февруари 2014 година
за възлагане на договори за концесия
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1, член 62 и член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Липсата на ясни правила на равнището на Съюза, които да уреждат възлагането на договори за концесия, поражда правна несигурност и пречки пред свободното предоставяне на услуги и води до нарушаване на функционирането на вътрешния пазар. В резултат на това икономическите оператори, по-специално малките и средните предприятия (МСП), са лишени от правата си на вътрешния пазар и пропускат значими стопански възможности, а публичните органи невинаги успяват да използват най-добре публичните средства, така че гражданите на Съюза да ползват качествени услуги на най-добри цени. Една адекватна, балансирана и гъвкава правна рамка за възлагането на концесии би осигурила реален и недискриминационен достъп до пазара за всички икономически оператори от Съюза и правна сигурност, благоприятстваща публичните инвестиции в инфраструктура и стратегически услуги в полза на гражданите. Подобна правна рамка би довела и до по-голяма правна сигурност за икономическите оператори и би могла да бъде основа и средство за допълнително отваряне на международните пазари за обществени поръчки и за насърчаване на световната търговия. Особено значение следва да се обърне на въпроса за подобряването на възможностите за достъп на МСП до пазарите на концесии в Съюза.
(2)
Предвидените в правната рамка правила, приложими за възлагането на концесии, следва да бъдат ясни и прости. Те следва надлежно да отразяват особеностите на концесиите в сравнение с договорите за обществени поръчки и да не водят до прекомерна бюрокрация.
(3)
Обществените поръчки играят ключова роля в стратегията „Европа 2020“, предвидена в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (наричана по-долу „стратегията „Европа 2020“) като един от пазарните инструменти, които трябва да се използват за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и едновременно с това - за гарантиране на най-ефективното използване на публичните средства. Във връзка с това договорите за концесии представляват важни инструменти за дългосрочното структурно развитие на инфраструктурата и стратегическите услуги, като допринасят за нарастване на конкуренцията на вътрешния пазар, дават възможност за използване на опита на частния сектор и съдействат за постигане на ефикасност и иновации.
(4)
Понастоящем възлагането на концесии за обществено строителство се урежда от основните правила на Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), а за възлагането на концесии за услуги, при които е налице трансграничен интерес, се прилагат принципите на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално на принципите за свободно движение на стоки, свобода на установяване и свободно предоставяне на услуги, както и на произтичащите от тях принципи, като равнопоставеност, недискриминация, взаимно признаване, пропорционалност и прозрачност. Поради различното тълкуване на принципите, предвидени в Договора, от националните законодателни органи и големите несъответствия между законодателствата на различните държави членки съществува риск от правна несигурност. Този риск се потвърждава от обширната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, която обаче само частично е уредила някои аспекти на възлагането на договори за концесия.
За да се преодолеят трайните нарушения на вътрешния пазар, на равнището на Съюза е необходимо еднакво прилагане на принципите на ДФЕС във всички държави членки и отстраняване на несъответствията в разбирането на тези принципи. Това ще повиши също така ефикасността на публичните разходи, ще улесни равния достъп и справедливото участие на МСП във възлагането на договори за концесия както на местно равнище, така и на равнището на Съюза, и ще подпомогне постигането на целите на устойчива обществена политика.
(5)
Настоящата директива признава и потвърждава правото на държавите членки и публичните органи да вземат решения относно начина на управление, който те считат за най-подходящ за предоставяне на строителство и услуги. По-специално настоящата директива не следва по никакъв начин да засяга свободата на държавите членки и на публичните органи да предоставят пряко строителство или услуги на населението или да възлагат такова предоставяне на трети лица. За постигане на целите на обществената си политика държавите членки и публичните органи следва да останат свободни да определят и конкретизират характеристиките на услугите, които ще се предоставят, включително всякакви условия относно тяхното качество или цена, в съответствие с правото на Съюза.
(6)
Следва да се припомни, че държавите членки имат свобода да вземат решения, при спазване на принципите на ДФЕС за равнопоставеност, недискриминация, прозрачност и свободно движение на хора, относно начина на организиране на предоставянето на услуги - като услуги от общ икономически интерес, като нестопански услуги от общ интерес или като съчетание от двете. Следва също така да се припомни, че настоящата директива не засяга свободата на националните, регионалните и местните органи да определят, в съответствие с правото на Съюза, услугите от общ икономически интерес, техния обхват, както и характеристиките на предоставяната услуга, включително всякакви условия относно качеството на услугата, с цел постигане на целите на своята обществена политика. Освен това настоящата директива не следва да засяга правомощията на националните, регионалните и местните органи да предоставят, възлагат изпълнението и финансират услуги от общ икономически интерес в съответствие с член 14 ДФЕС и Протокол № 26, приложен към ДФЕС и към Договора за Европейския съюз (ДЕС). В допълнение, настоящата директива не урежда финансирането на услуги от общ икономически интерес или системите за предоставяне на помощ от държавите членки, особено в социалната област, в съответствие с правилата на Съюза за конкуренцията. Целесъобразно е да се поясни, че нестопанските услуги от общ интерес не следва да попадат в обхвата на настоящата директива.
(7)
Целесъобразно е също така да се припомни, че настоящата директива не следва да засяга законодателството на държавите членки в областта на социалната сигурност. Тя не следва също така да води до либерализация на услугите от общ икономически интерес, запазени за публични или частни субекти, нито до приватизация на публични субекти, които предоставят услуги.
(8)
За концесии със или над определена стойност е уместно да се предвиди минимална координация на националните процедури по възлагане на такива договори въз основа на принципите на ДФЕС, за да се гарантира отварянето на концесиите за конкуренция и достатъчна правна сигурност. Тези разпоредби за координация не следва да надхвърлят необходимото за постигане на посочените по-горе цели и за осигуряване на определена степен на гъвкавост. Държавите членки следва да могат да допълват и доразвиват тези разпоредби, ако сметнат това за необходимо, по-специално за да се осигури по-добро съответствие с посочените по-горе принципи.
(9)
Следва да се поясни, че групите от икономически оператори, включително когато тези оператори са се обединили във временно сдружение, могат да участват в процедурите за възлагане на концесия, без да е необходимо да приемат определена правна форма. Доколкото това е необходимо, например когато се изисква солидарна отговорност, може да е необходима определена форма, когато концесията се възлага на такива групи. Следва също така да се поясни, че възлагащите органи или възложителите следва да могат да указват изрично начина, по който групите от икономически оператори да изпълнят изискванията, свързани с икономическото и финансовото състояние, или критериите във връзка с техническите и професионалните способности, които трябва да притежават икономическите оператори, участващи самостоятелно. Изпълнението на договори за концесия от групи от икономически оператори може да налага определянето на условия, които не са поставени по отношение на индивидуалните участници. Тези условия, които следва да се основават на обективни причини и да са пропорционални, могат да включват например изискване за определяне на общо представителство или водещ партньор за целите на процедурата за възлагане на концесия или изискване за предоставяне на информация за структурата им.
(10)
Определени разпоредби за координация следва да бъдат въведени и при възлагането на концесии за строителство и услуги в секторите на енергетиката, транспорта и пощенските услуги предвид факта, че националните органи могат да влияят върху поведението на субектите, действащи в тези сектори, и като се отчита затвореният характер на пазарите, на които те извършват дейност, поради наличието на специални или изключителни права, предоставяни от държавите членки във връзка с доставянето, осигуряването или експлоатацията на мрежите за предоставяне на въпросните услуги.
(11)
Концесиите са възмездни договори, чрез които един или повече възлагащи органи или възложители възлагат изпълнението на строителство или предоставянето и управлението на услуги на един или повече икономически оператори. Предметът на тези договори е възлагане на строителство или услуги посредством концесия, като възнаграждението по договора се състои от правото да се експлоатират строежите или услугите или от това право в съчетание с плащане. Тези договори могат, но не е задължително, да включват прехвърляне на собствеността на възлагащите органи или възложителите, но възлагащите органи или възложителите винаги получават ползите от въпросните строителство или услуги.
(12)
За целите на настоящата директива следва да се поясни, че самото финансиране на дадена дейност, по-конкретно чрез предоставяне на безвъзмездни средства, което често е свързано със задължението за възстановяване на получените суми, когато те не се използват по предназначение, не попада в обхвата на настоящата директива.
(13)
В допълнение, договорености, при които всички оператори, отговарящи на определени условия, имат право да изпълняват дадена дейност без никакъв подбор, като системите за избор на потребителя и за ваучери за услуги, не следва да се разглеждат като концесии, включително когато се основават на правни споразумения между публичния орган и икономическите оператори. Тези системи обикновено се основават на решение на публичен орган, определящо прозрачни и недискриминационни условия за непрекъснат достъп на икономическите оператори до предоставянето на специфични услуги, като например социални услуги, което дава възможност на потребителите да избират между тези оператори.
(14)
Освен това, не следва да се разглеждат като концесии определени актове на държавите членки, като разрешения или лицензи, с които държавата членка или неин публичен орган определя условията за упражняване на дадена стопанска дейност, включително условията за извършване на конкретна операция, които обикновено се предоставят по искане на икономическия оператор, а не по инициатива на възлагащия орган или възложителя, и при които икономическият оператор може да се оттегли от предоставянето на строителство или услуги. При тези актове на държавите членки могат да се прилагат специалните разпоредби на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). За разлика от посочените актове на държавите членки договорите за концесия предвиждат взаимнообвързващи задължения, при които за изпълнението на строителните работи или услуги се прилагат конкретни изисквания, определени от възлагащия орган или възложителя, които подлежат на изпълнение по съдебен ред.
(15)
В допълнение, не следва да се разглеждат като концесии по смисъла на настоящата директива някои договори, които имат за предмет правото на даден икономически оператор да експлоатира определени обекти или ресурси, които са публична собственост, съгласно частното или публичното право, като земя или всяка публична собственост, по-специално в сектора на морските или вътрешните пристанища или летищния сектор, при което държавата или възлагащият орган или възложителят определя единствено общите условия за ползването им, без да възлага конкретно строителство или услуги. Такъв обикновено е случаят при договори за наем на публична собственост или за аренда на земя, които обикновено съдържат условията, свързани с прехвърлянето на държането на наемателя, ползването, за което е предназначена собствеността, задълженията на наемодателя и на наемателя по отношение на поддръжката на собствеността, срока на наема/арендата и предаването на държането от страна на наемодателя, наемите и непредвидените разходи, които трябва да се заплатят от наемателя.
(16)
В допълнение, за концесии по смисъла на настоящата директива не следва да се считат и договори, с които се предоставя право на преминаване, включващо ползването на недвижима публична собственост за осигуряването или експлоатацията на фиксирани линии или мрежи, предназначени да предоставят услуги на населението, когато тези договори не налагат задължение за доставка, нито включват придобиване на услуги от възлагащия орган или възложителя за него самия или за крайните потребители.
(17)
В обхвата на настоящата директива не следва да попадат договори, които не включват плащания към изпълнителя и при които изпълнителят получава възнаграждението си въз основа на регулирани тарифи, изчислени така, че да покрият всички разходи и инвестиции, направени от изпълнителя за предоставянето на услугата.
(18)
Трудностите, свързани с тълкуването на понятията за договор за концесия и договор за обществена поръчка, породиха постоянна правна несигурност сред заинтересованите страни и доведоха до множество решения на Съда на Европейския съюз. Следователно определението за концесия следва да бъде изяснено, по-специално чрез използване на понятието за оперативен риск. Основната характеристика на една концесия - правото на експлоатация на строежа или услугите - винаги предполага прехвърляне на оперативен риск от икономическо естество върху концесионера, в това число възможността той да не си възвърне направените инвестиции и разходи по експлоатацията на възложените строителни работи или услуги при нормални условия на експлоатация, дори ако част от риска остава за възлагащия орган или възложителя. Прилагането на специални правила, уреждащи възлагането на концесии, не би било обосновано, ако възлагащият орган или възложителят предпазва икономическия оператор от възможни загуби, като гарантира минимален доход, равен на или по-висок от направените инвестиции и разходите, които икономическият оператор трябва да поеме във връзка с изпълнението на договора. В същото време следва да се поясни, че някои договорености, които се заплащат изключително от възлагащ орган или от възложител, следва да бъдат разглеждани като концесии, когато възвръщането на инвестициите и разходите, понесени от оператора за изграждане на строежа или предоставяне на услугата, зависи от реалното търсене или от предлагането на услугата или актива.
(19)
В случай че специална за съответния сектор разпоредба премахва риска, като предвижда за концесионера гаранция да покрие инвестициите и разходите си, понесени при изпълнение на договора, такъв договор не следва да се разглежда като концесия по смисъла на настоящата директива. Фактът, че рискът е ограничен от самото начало, не следва да изключва възможността договорът да се разглежда като концесия. Такъв може да бъде например случаят в сектори с регулирани тарифи или когато оперативният риск е ограничен от договорни условия, предвиждащи частична компенсация, включително компенсация при преждевременно прекратяване на концесията по причини, които се дължат на възлагащия орган или възложителя, или по причини на непреодолима сила.
(20)
Оперативният риск следва да произтича от фактори, които са извън контрола на страните. Рискове, като например свързаните с лошо управление, с неизпълнение на договорните задължения от страна на икономическия оператор или със случаи на непреодолима сила, нямат решаващо значение за целите на разглеждането на договора като концесия, тъй като тези рискове са присъщи на всеки договор, независимо дали е договор за обществена поръчка, или за концесия. Оперативният риск следва да се разбира като риск от излагане на колебанията на пазара, който може да се състои от свързан с търсенето риск или от свързан с предлагането риск, или да съдържа и двата вида риск. Свързаният с търсенето риск следва да се разбира като риск, свързан с реалното търсене на строителството или услугите, които са предмет на договора. Свързаният с предлагането риск трябва да се разглежда като риск, свързан с предоставянето на строителството или услугите, които са предмет на договора, по-специално риск от това, че предоставените услуги няма да съответстват на търсенето. За целите на оценката на оперативния риск, по последователен и еднакъв начин следва да се взема предвид нетната актуална стойност на всички инвестиции, разходи и приходи на концесионера.
(21)
Понятието за „публичноправни организации“ е многократно разглеждано в съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който внесе редица пояснения с ключово значение за пълното разбиране на това понятие. Във връзка с това следва да се поясни, че организация, която действа в нормални пазарни условия, стреми се да реализира печалба и понася загубите в резултат от извършването на дейността си, не следва да се счита за „публичноправна организация“, тъй като нуждите от общ интерес, за задоволяването на които е създадена или има задача да задоволява, могат да се считат за имащи промишлен или търговски характер. По сходен начин Съдът разглежда и условието, свързано с източника на финансиране на съответната организация, като наред с другото се пояснява, че финансиране „в по-голямата си част“ означава повече от половината и че такова финансиране може да включва плащания от ползватели, които се налагат, изчисляват и събират в съответствие с нормите на публичното право.
(22)
Целесъобразно е да се даде определение на „изключителни права“ и „специални права“, тъй като тези понятия са от решаващо значение за определяне на обхвата на настоящата директива и на понятието за възложители. Следва да се поясни, че разпоредбите на настоящата директива се прилагат за субектите, които не са нито възложители по смисъла на член 7, параграф 1, буква а), нито публични предприятия, само доколкото те упражняват някоя от обхванатите от нея дейности въз основа на тези права. При все това те няма да се считат за възложители, ако тези права са предоставени с процедура, основана на обективни критерии, по-специално съгласно законодателството на Съюза, и за която е била осигурена достатъчна публичност. Това законодателство следва да включва Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), Директива 97/67/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8), Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) и Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (10). Освен това следва да се поясни, че този списък със законодателни актове не е изчерпателен и че правата под каквато и да е форма, които са предоставени с други процедури, които са основани на обективни критерии и за които е била осигурена достатъчна публичност, не са от значение за целите на определяне на възложителите по настоящата директива.
(23)
Настоящата директива следва да се прилага единствено за договори за концесия, чиято стойност надвишава или е равна на определен праг, който следва да отразява наличието на явен трансграничен интерес от концесиите за икономически оператори, установени в държави членки, различни от държавата членка на възлагащия орган или на възложителя. Следователно е необходимо да се определи методът за изчисляване на прогнозната стойност на дадена концесия, който следва да е еднакъв за концесиите за строителство и услуги, тъй като и двата договора често включват елементи както на строителство, така и на услуги. Това изчисляване следва да се основава на общия оборот на концесионера, получен като се вземат предвид строителството и услугите, предмет на концесията, по оценка на възлагащия орган или възложителя, без ДДС, за срока на договора.
(24)
За да се гарантира реално отваряне на пазара и справедлив баланс при прилагането на правилата за възлагане на концесии в секторите на енергетиката, транспорта и пощенските услуги, е необходимо обхванатите субекти да бъдат идентифицирани на основа, различна от правния им статус. Затова следва да се гарантира, че не е застрашена равнопоставеността на възложителите, извършващи дейност в публичния сектор, и на тези от частния сектор. В съответствие с член 345 ДФЕС е необходимо също така да се гарантира, че не се засягат правилата на държавите членки, уреждащи режима на собственост. За тази цел следва да се прилагат специални и еднакви правила за концесиите за извършване на горепосочените дейности, възложени от субекти, които извършват някоя от тези дейности, независимо дали са държавни, местни или регионални органи, публичноправни организации, публични предприятия или други субекти, които се ползват от специални или изключителни права. Следва да се приеме, че субектите, които съгласно националното право отговарят за предоставянето на услуги, свързани с някоя от дейностите по приложение II, извършват такива дейности.
(25)
Следва да се поясни, че съответната дейност в областта на летищата включва също услуги за пътниците, които допринасят за нормалното функциониране на летищните съоръжения и са присъщи на едно добре действащо съвременно летище, като продажби на дребно, обществено хранене и автомобилни паркинги.
(26)
Някои субекти извършват дейност в областта на производството, преноса или разпределението както на топлинна енергия, така и на енергия за охлаждане. Възможно е да съществува известна несигурност по отношение на правилата, приложими съответно за дейностите, свързани с отоплението и охлаждането. Затова следва да се поясни, че преносът и/или разпределението на топлинна енергия е дейност, обхваната в приложение II, и следователно за субектите, които извършват дейност в сектора на отоплителните системи, се прилагат правилата на настоящата директива, приложими за възложителите, когато се считат за такива. От друга страна, за субектите, които извършват дейност в областта на охладителните системи, се прилагат правилата на настоящата директива, приложими за възлагащите органи, когато се считат за такива. На последно място, следва да се поясни, че концесиите за изпълнение на договори, свързани едновременно с отоплителната енергия и енергията за охлаждане, следва да се разглеждат съгласно разпоредбите за договорите за изпълнение на няколко дейности, за да се определи от кои правила за обществените поръчки - ако има такива - ще се урежда възлагането им.
(27)
Преди да се предвиди изменение в обхвата на настоящата директива по отношение на сектора на охладителните системи, следва да се проучи ситуацията в този сектор, за да се събере достатъчно информация, по-специално във връзка със състоянието на конкуренцията, равнището на трансграничните поръчки и мненията на заинтересованите страни. Предвид факта, че прилагането на настоящата директива към сектора би могло да окаже съществено въздействие в посока на отварянето на пазара, това проучване следва да се извърши, когато се оценява въздействието на настоящата директива.
(28)
Следва да се поясни, че за целите на параграфи 1 и 2 от приложение II „снабдяване“ включва генериране/производство, търговия на едро и търговия на дребно. Производството на газ под формата на добив обаче попада в обхвата на параграф 6 от посоченото приложение.
(29)
При смесените договори приложимите правила следва да се определят в зависимост от основния предмет на договора, когато различните части, които го съставляват, са обективно неделими. Поради това следва да се уточни начинът, по който възлагащите органи и възложителите следва да определят дали различните части са неделими. Това уточнение следва да се основава на съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Решението следва да се взема за всеки отделен случай, като не следва да са достатъчни изразените или предполагаемите намерения на възлагащия орган или възложителя да разглежда различните части, съставляващи смесен договор, като неделими, а те следва да са подкрепени с обективни доказателства, които да могат да ги оправдаят и да обосноват необходимостта от сключване на един договор. Подобна обоснована необходимост от сключване на един договор би могла например да съществува при строителство на една сграда, част от която ще се използва пряко от съответния възлагащ орган, а друга част ще се дава на концесия, например за осигуряване на обществени паркинги. Следва да се поясни, че сключването само на един договор може да е необходимо по причини както от техническо, така и от икономическо естество.
(30)
При смесените договори, които могат да бъдат разделени, възлагащите органи и възложителите винаги могат да възлагат отделни договори за различните части на смесения договор, като в този случай разпоредбите, приложими за всяка отделна част, следва да се определят изцяло в зависимост от характеристиките на конкретния договор. От друга страна, когато възлагащите органи и възложителите решат да възложат договор, включващ както елементи на концесия, така и други елементи, независимо от тяхната стойност и независимо от правния режим, който би се прилагал към тези елементи при други обстоятелства, следва да се посочат правилата, които се прилагат в такива случаи. Следва да се предвидят специални разпоредби за смесените договори, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността, или някои части извън обхвата на ДФЕС.
(31)
Възложителите може да възлагат концесии с цел покриване на изисквания, присъщи на няколко дейности, за които може да се прилагат различни правни режими. Следва да се поясни, че правният режим, приложим към една концесия, предназначена да обхване няколко дейности, следва да се урежда от правилатa, приложими към дейносттa, зa която тя е основно предназначенa. Определянето на дейността, за която концесията е основно предназначена, може да се основава на анализ на изискванията, които конкретната концесия трябва да изпълнява, който се извършва от възложителя с цел изчисляване на прогнозната стойност на концесията и изготвяне на документацията за възлагането ѝ. В определени случаи може да се окаже обективно невъзможно да се определи дейността, за която концесията е основно предназначена. Следва да се посочат правилата, които се прилагат в такива случаи.
(32)
В определени случаи определен възлагащ орган или възложител, който е държавен, регионален или местен орган или публичноправна организация, или сдружение от такива органи и организации, може да бъде единственият източник на определена услуга, за чието предоставяне се ползва от изключително право съгласно национални законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби, които са в съответствие с ДФЕС. Следва да се поясни, че в тези случаи възлагащ орган или възложител съгласно посоченото в настоящото съображение или сдружение от тях може да възлага концесии на такива органи и организации, без да се прилага настоящата директива.
(33)
Целесъобразно е също така от обхвата на настоящата директива да бъдат изключени определени концесии за услуги, възложени на икономически оператори, когато концесиите са възложени въз основа на изключително право, от което този оператор се ползва съгласно национални законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби и което е предоставено в съответствие с ДФЕС и с актове на Съюза за определяне на общи правила за достъп до пазара, приложими за дейностите по приложение II, тъй като подобно изключително право прави невъзможно прилагането на състезателна процедура за възлагане. Чрез дерогация и без да се засягат правните последици от общото изключване от обхвата на настоящата директива, по отношение на концесиите, посочени в член 10, параграф 1, втора алинея следва да се прилага задължението за публикуване на обявление за възложена концесия с цел да се осигури минимална прозрачност, освен когато условията за осигуряване на прозрачност са предвидени в секторното законодателство. С цел повишаване на прозрачността, когато дадена държава членка предоставя изключително право на даден икономически оператор да упражнява някоя от дейностите, посочени в приложение II, тя следва да уведоми за това Комисията.
(34)
За целите на настоящата директива понятията за основни интереси в областта на сигурността, военно оборудване, чувствително оборудване, чувствително строителство и чувствителни услуги следва да се разбират по смисъла на Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11).
(35)
Настоящата директива не следва да засяга свободата на държавите членки в съответствие с правото на Съюза да избират методите на организация и контрол на хазартните игри и залаганията, включително посредством разрешения. Целесъобразно е от обхвата на настоящата директива да бъдат изключени концесиите, свързани с организирането на лотарии, които се възлагат от държава членка на даден икономически оператор въз основа на изключително право, предоставено с процедура, при която няма публичност, съгласно приложимите национални законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби в съответствие с ДФЕС. Това изключение е обосновано предвид предоставянето на изключително право на даден икономически оператор, което прави невъзможно прилагането на състезателна процедура, както и предвид необходимостта държавите членки да запазят възможността да регулират хазартния сектор на национално равнище с оглед на задълженията си за опазване на обществения ред.
(36)
Настоящата директива не следва да се прилага за определени услуги при спешни случаи, когато те се осигуряват от организации или сдружения с нестопанска цел, тъй като ще е трудно да се запази особеното естество на тези организации, в случай че доставчиците на услуги трябва да бъдат избирани в съответствие с процедурите, предвидени в настоящата директива. Изключението обаче не следва да надхвърля строго необходимото.Ето защо следва изрично да се предвиди, че услугите за превоз на пациенти с линейка не са изключени. Освен това във връзка с това е необходимо да се поясни, че група 601 по CPV „Услуги на сухопътния транспорт“, не обхваща услугите на превоз с линейка, които са обхванати от клас 8514 по CPV. Ето защо следва да се поясни, че за услугите, които са обхванати от код 85143000-3 по CPV, които се състоят само от услуги за превоз на пациенти с линейка, следва да се прилага специалният режим за социални и други специфични услуги (наричан по-долу „облекченият режим“). Поради това за смесените договори за концесия за предоставяне на услуги за превоз с линейка по принцип също ще се прилага облекченият режим, ако стойността на услугите за превоз на пациенти с линейка надвишава стойността на другите услуги за превоз с линейка.
(37)
Целесъобразно е да се припомни, че настоящата директива се прилага само за възлагащите органи и възложителите от държавите членки. Ето защо нейните разпоредби не се прилагат за политическите партии, които не са нито възлагащи органи, нито възложители. Въпреки това политическите партии в някои държави членки може да попаднат в обхвата на понятието за публичноправни организации. Независимо от това определени услуги (като производство на пропагандни кино- и видеофилми) са така неразривно свързани с политическите виждания на доставчика на услуги, когато се предоставят в рамките на избирателна кампания, че доставчиците на услуги обикновено се избират по начин, който не може да се урежда от правилата за концесиите. На последно място, следва да се припомни, че по отношение на статута и финансирането на европейските политически партии и европейските политически фондации се прилагат правила, различни от предвидените в настоящата директива.
(38)
Много възложители са организирани като икономическа група, която може да включва редица отделни предприятия; често всяко от тези предприятия има специализирана роля в общата рамка на икономическата група. Следователно е целесъобразно да се изключат някои концесии за услуги и строителство, които се възлагат на свързано предприятие, чийто основен предмет на дейност е по-скоро предоставянето на такива услуги или строителство на групата, от която то е част, а не предлагането им на пазара. Също така е целесъобразно да се изключат някои концесии за услуги и строителство, които се възлагат от възложител на съвместно предприятие, създадено от няколко възложители с цел извършване на дейности в обхвата на настоящата директива и от което този възложител е част. Целесъобразно е обаче също така да се гарантира, че това изключване не води до нарушаване на конкуренцията в полза на предприятията или съвместните предприятия, които са свързани с възложителите; целесъобразно е да се предвиди подходящ набор от правила, по-специално относно максималните граници, до които предприятията могат да реализират част от оборота си от пазара и над които те биха изгубили възможността да получават концесии без обявяване на състезателна процедура, относно състава на съвместните предприятия и относно стабилността на връзките между тези съвместни предприятия и възложителите, от които се състоят.
(39)
Предприятията следва да се считат за свързани, когато съществува пряко или непряко доминиращо влияние между възложителя и съответното предприятие или когато и възложителят, и предприятието са обект на доминиращото влияние на друго предприятие; в този контекст частното участие само по себе си не следва да е от значение. Проверката за това дали едно предприятие е свързано с даден възложител следва да се извършва по най-лесния възможен начин. Във връзка с това и като се има предвид, че евентуалното съществуване на такова пряко или непряко доминиращо влияние вече би трябвало да е било проверено с цел да се определи дали годишните отчети на съответните предприятия и възложители следва да бъдат консолидирани, предприятията следва да се считат за свързани, когато годишните им отчети са консолидирани. В определен брой случаи обаче правилата на Съюза за консолидираните отчети не са приложими, например поради размера на съответните предприятия или поради факта, че не са спазени някои условия, свързани с правната им форма. В такива случаи, когато не се прилага Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12), ще бъде необходимо проучването на въпроса дали съществува пряко или непряко доминиращо влияние да се извършва, като се вземат предвид собствеността, финансовото участие или правилата по отношение на тези предприятия.
(40)
За концесиите в сектора на водоснабдяването често пъти се прилагат специални и сложни договорености, които изискват особено внимание предвид значението на водата като обществено благо, представляващо основна ценност за всички граждани на Съюза. Особените характеристики на тези договорености оправдават изключения в областта на водоснабдяването от обхвата на настоящата директива. Изключението обхваща концесии за строителство и услуги за предоставяне или експлоатация на фиксирани мрежи, предназначени да предоставят услуги на обществеността във връзка с производството, преноса или разпределението на питейна вода или да снабдяват такива мрежи с питейна вода. Концесиите за отвеждане или пречистване на отпадъчни води и в областтa нa хидротехническите проекти, напояването или отводняването (при условие че количеството вода, което ще се ползва за снабдяване с питейна вода, представлява повече от 20 % от общия обем вода, която е предоставена чрез такива проекти или инсталации за напояване или отводняване) също следва да се изключват, доколкото са свързани с дейност, за която се прилага изключение.
(41)
Настоящата директива не следва да се прилага за концесии, възложени от възложители и предназначени да позволят изпълнение на дейност, посочена в приложение II, ако в държавата членка, в която се извършва тази дейност, тя е пряко изложена на конкуренция на пазари, достъпът до които не е ограничен, като това е уредено съгласно процедурата, предвидена за тази цел в Директива 2014/25/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13). Следователно е целесъобразно процедурата да продължи да се прилага за всички сектори или части от сектори, попадащи в обхвата на настоящата директива, което ще даде възможност за отчитане на последиците от текущото или бъдещото отваряне за конкуренция. Тази процедура следвa дa осигури правнa сигурност зa съответните субекти, както и подходящ процес зa вземане нa решения, осигуряващ в кратки срокове еднакво прилагане нa правото на Съюза в тази област. От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че продължават да се прилагат всички решения, приети въз основа на член 30 от Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14) преди влизането в сила на настоящата директива.
(42)
Тъй като адресати на настоящата директива са държавите членки, тя не се прилага за възлагането на концесии от международни организации от тяхно име и за тяхна сметка. Въпреки това е необходимо да се изясни до каква степен настоящата директива следва да се прилага за възлагането на концесии, уредено от специални международни правила.
(43)
Възлагането на концесии за определени радиоуслуги и аудио-визуални медийни услуги от доставчици на медийни услуги следва да позволява отчитане на аспектите с културна или социална значимост, които правят неподходящо прилагането на правилата за възлагане на концесии. Поради тези причини следва да се предвиди изключение за концесиите за услуги, възлагани от самите доставчици на медийни услуги, за закупуване, разработване, продуциране или съвместно продуциране на стандартни предавания и други подготвителни услуги, като например свързаните със сценарии или художествени дейности, необходими за продуцирането на предаването. Следва също така да се поясни, че това изключение следва да се прилага и за медийните услуги за радио- и телевизионно разпространение и за услугите по заявка (нелинейни услуги). Това изключение обаче не следва да се прилага за доставките на техническо оборудване, необходимо за продуциране, съвместно продуциране и радио- и телевизионно разпространение на такива предавания.
(44)
Настоящата директива не засяга компетентността на държавите членки да осигуряват финансиране на обществената услуга за радио- и телевизионно разпространение, доколкото финансирането се предоставя на организации за радио- и телевизионно разпространение за изпълнение на задачата на обществената услуга така, както е възложена, определена и организирана от всяка държава членка в съответствие с Протокол № 29 за системата на публичното радиоразпръскване в държавите членки, приложен към ДЕС и към ДФЕС.
(45)
Съществува значителна правна несигурност до каква степен договорите, сключени между субекти в публичния сектор, следва да бъдат обхванати от правилата относно концесиите. Съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област се тълкува по различен начин от държавите членки и дори от възлагащите органи и възложителите. Следователно е необходимо да се поясни в кои случаи правилата, определени в настоящата директива, не се прилагат за договорите, сключени в рамките на публичния сектор. Това пояснение следва да се основава на принципите, установени в съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Сам по себе си фактът, че и двете страни по споразумение са публични органи, не изключва прилагането на правилата, определени в настоящата директива. Прилагането на тези правила обаче не следва да засяга свободата на публичните органи да изпълняват възложените им задачи за осигуряване на обществени услуги, като използват собствените си ресурси, което включва възможността за сътрудничество с други публични органи. Следва да се гарантира, че изключеното от прилагането на правилата сътрудничество между публични органи не води до нарушаване нa конкуренцията по отношение на частните икономически оператори, дотолкова доколкото поставя частен доставчик на услуги в по-изгодна позиция в сравнение с неговите конкуренти.
(46)
Предвидените в настоящата директива процедури не следва да се прилагат за концесиите, възложени на контролирани юридически лица, ако възлагащият орган или възложителят съгласно член 7, параграф 1, буква а) упражнява контрол върху съответното юридическо лице, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена, при условие че контролираното юридическо лице извършва повече от 80 % от дейността си при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращия възлагащ орган или възложител или от други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган или възложител, независимо от бенефициера на изпълнението на договора. Изключението следва да не обхваща случаите на пряко участие на частен икономически оператор в капитала на контролираното юридическо лице, тъй като при подобни обстоятелства възлагането на концесия без състезателна процедура би осигурило на частния икономически оператор с капиталово участие в контролираното юридическо лице неоправдано предимство спрямо неговите конкуренти. Въпреки това, предвид особените характеристики на публичните органи със задължително членство, като организациите, които отговарят за управлението или изпълнението на определени обществени услуги, това не следва да се прилага в случаите, когато съгласно разпоредба на националното законодателство в съответствие с Договорите участието на конкретни частни икономически оператори в капитала на контролираното юридическо лице е задължително, при условие че това участие не включва контролни или блокиращи правомощия и не оказва решаващо влияние върху решенията на контролираното юридическо лице.
В допълнение следва да се поясни, че решаващ елемент е единствено прякото частно участие в контролираното юридическо лице. Ето защо участието на частен капитал в контролиращия възлагащ орган или възложител или в контролиращите възлагащи органи или възложители не е пречка за възлагането на обществени поръчки на контролираното юридическо лице, без да се прилагат предвидените в настоящата директива процедури, тъй като подобно участие не оказва отрицателно въздействие върху конкуренцията между частните икономически оператори. Следва също така да се поясни, че възлагащи органи или възложители като публичноправните организации, в които може да има участие на частен капитал, следва да могат да се ползват от изключението във връзка с междуведомственото сътрудничество. Следователно, когато са спазени всички други условия, свързани с междуведомственото сътрудничество, изключението за междуведомственото сътрудничество следва да се прилага и за тези възлагащи органи или възложители, когато договорът е сключен изключително между възлагащи органи или възложители.
(47)
Възлагащите органи или възложителите по член 7, параграф 1, буква а) следва да могат да решат да предоставят съвместно поверените им обществени услуги посредством сътрудничество, без да са задължени да използват конкретна правна форма. Това сътрудничество може да обхваща всички видове дейност, свързани с изпълнението на услуги и задължения, възложени на участващите органи или поети от тях, като задължителни или доброволни задачи на местните или регионалните органи или услуги, възложени на конкретни органи съобразно публичното право. Услугите, предоставяни от различните участващи органи или субекти, не трябва непременно да са еднакви; те могат и да се допълват. Настоящата директива не следва да се прилага по отношение на договорите за съвместно предоставяне на обществени услуги, при условие че те са сключени изключително между възлагащи органи или възложители, че осъществяването на това сътрудничество се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес, и че нито един частен доставчик на услуги не е поставен в по-изгодна позиция в сравнение с конкурентите си.
За да отговаря на тези условия, сътрудничеството следва да се основава на концепция за сътрудничество. Това сътрудничество не налага всички участващи органи да поемат изпълнението на основните договорни задължения, ако съществуват ангажименти за оказване на принос към съвместното изпълнение на въпросната обществена услуга. Освен това осъществяването на сътрудничеството, включително всякакви финансови трансфери между участващите възлагащи органи, следва да се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес.
(48)
В определени случаи дадено правно образувание действа, съгласно приложимите разпоредби на националното право, като инструмент или техническа служба на определени възлагащи органи или възложители и е задължено да изпълнява нарежданията на тези възлагащи органи или възложители, без да може да влияе върху възнаграждението за изпълняваните от него задачи. Предвид техния извъндоговорен характер тези чисто административни отношения не следва да попадат в обхвата на процедурите за възлагане на концесия.
(49)
Следва да се поясни, че понятието „икономически оператори“ следва да се тълкува широко, така че в него да бъдат включени всички лица и/или субекти, които предлагат изпълнението на строителство, доставката на продукти или предоставянето на услуги на пазара, независимо под каква правна форма са избрали да извършват своята дейност. Съответно предприятията, клоновете, дъщерните дружества, съдружията, кооперативните дружества, капиталовите дружества, университетите - публични или частни - и други форми на субекти следва да попадат в обхвата на понятието „икономически оператор“, независимо от това дали са „юридически лица“ във всеки един случай.
(50)
За да бъде осигурено подходящо обявяване на концесиите за строителство и услуги на стойност, равна на или по-голяма от определен праг, които се възлагат от възложители и възлагащи органи, възлагането на такива концесии следва да бъде предшествано от задължително публикуване на обявление за концесията в Официален вестник нa Европейския съюз.
(51)
Предвид неблагоприятните последици за конкуренцията, възлагането на концесии без предварително обявление следва да се допуска само при особено изключителни обстоятелства. Това изключение следва да се ограничава до случаите, в които поначало е ясно, че публикуването на обявление няма да доведе до по-голяма конкуренция, по-специално ако обективно съществува само един икономически оператор, който може да изпълни концесията. Невъзможността концесията да бъде възложена на който и да е друг икономически оператор не следва да е създадена от самия възлагащ орган или възложител предвид бъдещата процедура за възлагане. Освен това следва да се извърши задълбочена оценка на наличието на подходящи заместници.
(52)
С цел предотвратяване на затваряне на пазара и ограничаване на конкуренцията срокът на концесията следва да бъде ограничен. В допълнение, концесиите с прекалено дълъг срок биха могли да доведат до затваряне на пазара и по този начин да възпрепятстват свободното движение на услуги и свободата на установяване. Дългият срок обаче може да се счита за основателен, ако е крайно необходим, за да позволи на концесионера да си възвърне инвестициите, планирани за изпълнението на концесията, и да получи доход от вложения капитал. Следователно за концесии със срок над пет години срокът на концесията следва да бъде ограничен до времето, през което може разумно да се очаква концесионерът да си възвърне инвестициите, направени за експлоатация на строителството и услугите, и да получи доход от вложения капитал при нормални условия на експлоатация, като се отчитат конкретните договорни цели, които концесионерът е поел ангажимент да постигне, за да изпълни изискванията по отношение например на качеството или цената за ползвателите. Оценката следва да бъде валидна към момента на възлагане на концесията. Тя следва да може да включва първоначалните и допълнителните инвестиции, които се считат за необходими за експлоатацията на концесията, по-специално разходи за инфраструктура, авторски права, патенти, оборудване, логистика, наемане и обучение на персонал и първоначални разходи. Максималният срок на концесията следва да бъде посочен в документацията за концесията, освен ако срокът се използва като критерий за възлагане на договора. Възлагащите органи и възложителите следва винаги да могат да възложат концесия за срок, по-кратък от времето, необходимо за възвръщане на инвестициите, при условие че свързаната с това компенсация не премахва оперативния риск.
(53)
Целесъобразно е от пълното прилагане на настоящата директива да бъдат изключени само тези услуги, които имат ограничено трансгранично измерение, а именно някои социални, здравни или образователни услуги. Тези услуги се предоставят в особен контекст, който силно се различава в отделните държави членки поради различните културни традиции. Поради това следва да се въведе специален режим за концесиите за тези услуги, който да отчита факта, че регулирането им започва едва сега. Задължението за публикуване на обявление за предварителна информация и обявление за възлагане на концесия във връзка с всяка концесия, чиято стойност е равна на или по-голяма от определения в настоящата директива праг, е подходящ начин за предоставяне на потенциалните оференти на информация за стопанските възможности, както и за предоставяне на всички заинтересовани страни на информация относно броя и вида на възложените договори. Освен това при възлагането на договори за концесия за подобен вид услуги държавите членки следва да предприемат подходящи мерки, които имат за цел да осигурят спазване на принципите на прозрачност и равнопоставеност на икономическите оператори, като същевременно позволяват на възлагащите органи и възложителите да отчитат особеностите на въпросните услуги. Държавите членки следва да гарантират, че възлагащите органи и възложителите разполагат с възможност да вземат предвид необходимостта от осигуряване на иновации и в съответствие с член 14 ДФЕС и Протокол № 26 - високо ниво по отношение на качество, безопасност и достъпност, равнопоставеност и насърчаване на универсалния достъп и на правата на ползвателите.
(54)
Предвид значението на културния контекст и чувствителния характер на тези услуги държавите членки следва да разполагат с голяма свобода да организират избора на доставчиците на услуги по начина, който считат за най-подходящ. Настоящата директива не е пречка държавите членки да прилагат специални критерии за качество за избора на доставчици на услуги, като например критериите, изложени в доброволната европейска рамка за качеството на социалните услуги на Комитета на Европейския съюз за социална закрила. Държавите членки и/или публичните органи запазват свободата да предоставят тези услуги сами или да организират социалните услуги по начин, който не води до сключване на договори за концесия - например чрез финансиране на такива услуги или чрез предоставяне на лицензи или разрешения на всички икономически оператори, които отговарят на условията, установени предварително от възлагащия орган или възложителя, без ограничения или квоти, при условие че тези системи осигуряват разгласяване на информацията в достатъчна степен и зачитат принципите на прозрачност и недискриминация.
(55)
С цел подходящо отразяване на изискванията в екологичната, социалната и трудовата сфера в процедурите за възлагане на концесия е особено важно държавите членки и възлагащите органи или възложителите да вземат съответни мерки за осигуряване на изпълнението на задълженията в областта на екологичното, социалното и трудовото право, които се прилагат на мястото на извършване на строителството или на предоставяне на услугите, и които произтичат от закони, подзаконови актове или административни разпоредби както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, както и от колективни споразумения, при условие че тези правила и тяхното прилагане са в съответствие с правото на Съюза. Също така при изпълнението на концесията следва да се прилагат задълженията, произтичащи от международни споразумения, които са ратифицирани от всички държави членки и са изброени в настоящата директива. Това обаче не следва по никакъв начин да възпрепятства прилагането на условия за наемане на работа, които са по-благоприятни за работниците. Съответните мерки следва да се прилагат в съответствие с основните принципи на правото на Съюза, по-специално с оглед осигуряване на равнопоставеност. Тези мерки следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15) и по начин, осигуряващ равнопоставеност и липса на пряка или косвена дискриминация спрямо икономически оператори и работници от други държави членки.
(56)
Следва да се счита, че услугите се предоставят на мястото на изпълнение на основните им характерни елементи. Когато услугите се предоставят от разстояние, например от центрове за помощ по телефона, следва да се счита, че услугите се предоставят на мястото на тяхното изпълнение, независимо от местата и държавите членки, към които са насочени.
(57)
Съответните задължения биха могли да бъдат предвидени в клаузите на договора за концесия. Освен това следва да е възможно в договорите за концесии да бъдат включени клаузи, гарантиращи спазването на колективните споразумения в съответствие с правото на Съюза. Неизпълнението на съответните задължения може да се разглежда като тежко нарушение от страна на съответния икономически оператор, което може да доведе до изключването му от процедурата за възлагане на концесия.
(58)
Контролът по отношение на спазването на разпоредбите на екологичното, социалното и трудовото право следва да се упражнява на съответните етапи от процедурата за възлагане на концесия, когато се прилагат общите принципи относно подбора на участници и възлагането на договори и когато се прилагат критериите за изключване.
(59)
Никоя разпоредба на настоящатa директивa не следва да възпрепятствa налагането или изпълнението нa мерки, които сa необходими зa защита нa обществения ред, обществения морал, обществената сигурност, здравето, човешкия живот, фауната и флората, или на други екологични мерки, по-специално с оглед нa устойчивото развитие, при условие че тези мерки сa в съответствие с ДФЕС.
(60)
С цел осигуряване на поверителност по време на процедурата възлагащите органи и възложителите, както и икономическите оператори, не следва да разгласяват информация, определена като поверителна. Неизпълнението на това задължение следва да води до прилагането на подходящи санкции, когато и доколкото такива са предвидени в гражданското или административното право на държавите членки.
(61)
С цел борба с измамите, предоставянето на привилегии и корупцията и за да се предотвратят конфликти на интереси, държавите членки следва да предприемат подходящи мерки, за да осигурят прозрачност на процедурата за възлагане и равнопоставеност на всички кандидати и оференти. Посочените мерки следва по-специално да имат за цел премахване на конфликтите на интереси и други сериозни нередности.
(62)
За да се осигури възможност за всички заинтересовани оператори да подават заявления и оферти, възлагащите органи и възложителите следва да бъдат задължени да спазват минимален срок за приемане на такива заявления и оферти.
(63)
Изборът на пропорционални, недискриминационни и справедливи критерии за подбор и тяхното прилагане по отношение на икономическите оператори е от ключово значение за ефективния достъп на операторите до икономическите възможности, свързани с концесиите. По-специално възможността даден кандидат да разчита на капацитета на други субекти може да се окаже решаваща, за да се осигури участието на МСП. Следователно е целесъобразно да се предвиди, че критериите за подбор следва да са свързани изключително с професионалните и техническите способности и финансовото и икономическото състояние на операторите, както и с предмета на договора, те следва да са посочени в обявлението за концесията и не могат да забраняват на икономическия оператор, освен при изключителни обстоятелства, да разчита на капацитета на други субекти, независимо от правното естество на връзките му с тези субекти, ако същият докаже пред възлагащия орган или възложителя, че ще разполага с необходимите ресурси.
(64)
Освен това с цел по-успешно отразяване на социалните и екологичните съображения в процедурите за възлагане на концесия възлагащите органи или възложителите следва да могат да използват критерии за възлагане или условия за изпълнение на концесията, свързани със строителството или услугите, предмет на договора за концесия, във всяко едно отношение и на всеки етап от жизнения им цикъл, от добиването на суровините за продукта до етапа на обезвреждане на продукта, включително фактори, участващи в конкретния процес на производство, предоставяне или търговия с това строителство или услуги, или в специфичен процес на по-късен етап от жизнения им цикъл, дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики. Критерии и условия, отнасящи се до такъв процес на производство или предоставяне, са например изискванията услугите, обект на концесията, да се предоставят при използване на енергийно ефективни машини. В съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз това включва още критерии за възлагане или условия за изпълнение на концесията, свързани с използването на продукти на справедливата търговия при изпълнението на концесията, която ще бъде възложена. Като пример за критерии и условия, свързани с търговията и условията за нея, може да послужи изискването за заплащане на минимална цена и ценова премия на подизпълнителите. Условията за изпълнение на концесията, свързани с екологични съображения, могат да включват например свеждане до минимум на отпадъците или ефективно използване на ресурсите.
(65)
Критерии за възлагане или условия за изпълнение на концесията, отнасящи се до социалните аспекти на процеса на производство, следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО съгласно тълкуването на Съда на Европейския съюз и не следва да се избират или прилагат по начин, който води до пряка или косвена дискриминация на икономически оператори от други държави членки или от трети държави, страни по Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация (СДП) или по споразумения за свободна търговия, по които Съюзът е страна. Следователно изискванията, отнасящи се до основните условия на труд, уредени с Директива 96/71/ЕО, като например минималните ставки на заплащане, следва да останат на нивото, определено в националното законодателство или в колективни споразумения, прилагани в съответствие с правото на Съюза в контекста на посочената директива. Условията за изпълнение на концесията може да са насочени и към прилагането на мерки за насърчаване на равенството между жените и мъжете на работното място, увеличаване на участието на жените на пазара на труда и съвместяване на професионалния и личния живот, опазването на околната среда или хуманното отношение към животните, към спазването по същество на основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ) и към наемането на по-голям от изисквания по националното законодателство брой хора в неравностойно положение.
(66)
Мерките, насочени към защитата на здравето на персонала, участващ в процеса на изпълнение на концесията, към насърчаването на социалната интеграция на хора в неравностойно положение или членове на уязвими групи сред ангажираните с изпълнението на концесията лица или към обучение за придобиване на уменията, необходими за изпълнението на въпросната концесия, също могат да бъдат предмет на критериите за възлагане или на условията за изпълнение на концесията, при условие че са свързани със строителството или услугите, които ще бъдат предоставени в рамките на концесията. Подобни критерии или условия може например, наред с другото, да се отнасят до наемането на дългосрочно безработни или обучението на безработни или младежи в хода на изпълнението на концесията, която ще бъде възложена. В техническите спецификации възлагащите органи могат да предвидят социални изисквания, които пряко характеризират въпросния продукт или услуга, като достъпност за хора с увреждания или предназначение за всички потребители.
(67)
Техническите и функционалните изисквания, изготвени от възлагащите органи и възложителите, трябва да позволяват възлагането на концесиите да бъде отворено за конкуренция. Тези изисквания следва да определят характеристиките, на които трябва да отговарят строителството и/или услугите, обхванати от концесията, и могат да се отнасят до конкретния процес на производство или предоставяне на заявеното строителство или услуги, при условие че са свързани с предмета на концесията и са пропорционални на нейната стойност и цели. Конкретният процес на производство може да включва изисквания, свързани с достъпността за хора с увреждания или с равнищата на екологичните показатели. Посочените технически и функционални изисквания следва да бъдат включени в документацията за концесията и следва да са съобразени с принципите на равнопоставеност и прозрачност. Те следва да се изготвят така, че да се избягва изкуствено ограничаване на конкуренцията, по-специално посредством изисквания, които облагодетелстват конкретен икономически оператор чрез възпроизвеждане на основни характеристики на доставките, услугите или строителството, обичайно предлагани от него. Във всеки случай възлагащите органи или възложителите следва да разгледат офертите, включващи строителство и/или услуги, включително доставки, които са свързани с такова строителство или услуги, които съответстват на изискваните характеристики по еквивалентен начин.
(68)
Концесиите обикновено са дългосрочни, комплексни договорености, при които концесионерът поема отговорности и рискове, които обичайно се носят от възлагащите органи и възложителите и обикновено попадат в тяхната компетентност. Поради тази причина, при спазване на разпоредбите на настоящата директива и на принципите на прозрачност и равнопоставеност, възлагащите органи и възложителите следва да разполагат със значителна гъвкавост при определянето и организирането на процедурата за избор на концесионер. За да се осигури обаче равнопоставеност и прозрачност през целия процес на възлагане, е целесъобразно по отношение на този процес да бъдат предвидени основни гаранции, включващи информация за естеството и обхвата на концесията, ограничение на броя на кандидатите, разпространяване на информация до кандидатите и оферентите и наличие на подходящи записи. Също така, за да се предотврати несправедливо третиране на потенциалните кандидати, е необходимо да се предвиди, че не следва да се допуска отклоняване от първоначалните условия, съдържащи се в обявлението за концесията.
(69)
Концесиите не следва да се възлагат на икономически оператори, които са участвали в престъпна организация или са били признати за виновни за корупция, измама във вреда на финансовите интереси на Съюза, терористични престъпления, изпиране на пари, финансиране на терористична дейност или трафик на хора. Държавите членки обаче следва да могат да предвиждат дерогация от това задължително изключване при извънредни обстоятелства, когато първостепенни съображения от общ интерес правят възлагането на договора крайно необходимо. Неплащането на данъци или социалноосигурителни вноски също следва да се санкционира със задължително изключване на равнището на Съюза.
(70)
Възлагащите органи и възложителите следва също така да имат възможността да изключват икономически оператори, които са се оказали ненадеждни, например заради тежки или многократни нарушения на екологични или социални задължения, включително правилата за достъпност за хора с увреждания, или други форми на тежки професионални нарушения - например нарушения на правилата за защита на конкуренцията или на правата върху интелектуалната собственост. Следва да се поясни, че тежките професионални нарушения могат да поставят под въпрос честността на икономическия оператор и по този начин да го направят неподходящ да получи договора за концесия, независимо от това дали той притежава техническия и икономическия капацитет да изпълни договора. Предвид факта, че възлагащият орган или възложителят носи отговорност за последиците от евентуалното си погрешно решение, възлагащите органи и възложителите следва също така да разполагат със свободата да преценят, че е налице тежко професионално нарушение, когато преди вземането на окончателно и обвързващо решение относно наличието на задължителни основания за изключване те могат да докажат с подходящи средства, че икономическият оператор е нарушил задълженията си, включително задълженията си по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски, освен ако в националното право не е предвидено друго. Възлагащите органи и възложителите следва да могат също така да изключват кандидати или оференти, показали значителни слабости при изпълнението на съществени изисквания в предходни концесии или други договори с възлагащите органи или възложителите, например неосъществени доставки или неизпълнение, значителни недостатъци на предоставения продукт или услуга, които ги правят неизползваеми по предназначение, или недопустими действия, които пораждат сериозни съмнения относно надеждността на икономическия оператор. В националното право следва да се предвиди максимален срок на такова изключване.
(71)
Следва обаче да се предвиди възможност икономическите оператори да приемат мерки за съответствие, насочени към отстраняването на последиците от евентуални престъпления или нарушения и ефективното предотвратяване на бъдещи случаи на неправомерни прояви. Тези мерки могат да включват по-специално кадрови и организационни мерки, като прекъсване на всякакви връзки с лица или организации, замесени в неправомерните прояви, подходящи мерки за кадрова реорганизация, внедряване на системи за отчетност и контрол, създаване на структура за вътрешен одит, която да следи за съответствието, и приемане на вътрешни правила за търсене на отговорност и обезщетяване. Когато такива мерки осигуряват достатъчно гаранции, въпросният икономически оператор не следва повече да бъде изключван само на тези основания. Икономическите оператори следва да разполагат с възможността да поискат оценяване на мерките за съответствие, взети с оглед евентуално допускане до процедурата за възлагане на концесия. Държавите членки обаче следва да бъдат тези, които да определят конкретните процедурни и материални условия, приложими в такива случаи. По-специално те следва да могат да решават дали да позволят на отделните възлагащи органи или възложители да направят необходимите оценки или да възложат тази задача на други органи на централно или местно равнище.
(72)
Важно е спазването от подизпълнителите на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективни споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, изброени в настоящата директива, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза, да бъде гарантирано от компетентните национални органи, като инспекциите по труда или агенциите за опазване на околната среда, посредством подходящи действия в рамките на техните отговорности и компетентност. Необходимо е също така да се осигури известна прозрачност по веригата от подизпълнители, тъй като това дава на възлагащите органи и възложителите информация за лицата, които присъстват на строителните площадки, на които се извършва предназначено за тях строителство, или за предприятията, които предоставят услуги във или по сгради, инфраструктура или зони, като кметства, общински училища, спортни съоръжения, пристанища или пътища, за които възлагащите органи отговарят или върху които упражняват пряк надзор. Следва да се поясни, че във всички случаи концесионерът има задължението за предоставяне на необходимата информация въз основа на специални клаузи, които всеки възлагащ орган или възложител трябва да включи във всички процедури за възлагане, или въз основа на задължения, които държавите членки налагат на концесионера чрез общоприложими разпоредби.
Освен това следва да се поясни, че условията за налагане на спазването на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективни споразумения или разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в настоящата директива, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза, следва да се прилагат винаги, когато националното право на държава членка предвижда механизъм за солидарна отговорност между подизпълнителите и концесионера. В допълнение следва изрично да се посочи, че държавите членки следва да могат да предприемат допълнителни мерки, например като разширят обхвата на задълженията за прозрачност или като дадат възможност или изискат от възлагащите органи или възложителите да проверяват дали подизпълнителите не се намират в положение, при което би било обосновано изключването на икономическите оператори. Когато тези мерки се прилагат за подизпълнителите, следва да се осигури съгласуваност с разпоредбите, приложими по отношение на концесионера, така че наличието на задължителни основания за изключване да бъде последвано от изискване концесионерът да замени съответния подизпълнител. Когато проверката разкрие незадължителни основания за изключване, следва да се поясни, че възлагащите органи или възложителите могат да изискат замяна. Следва обаче също така изрично да се поясни, че възлагащите органи или възложителите може да са задължени да изискат замяна на съответния подизпълнител, когато изключването на концесионера би било задължително в такива случаи. Следва също така изрично да се посочи, че държавите членки могат да предвиждат по-строги правила за отговорност в националното право.
(73)
Възлагащите органи или възложителите следва да оценяват офертите въз основа на един или няколко критерия за възлагане. За да бъде осигурена прозрачност и равнопоставеност, критериите за възлагане на концесия следва винаги да отговарят на някои общи стандарти. Тези стандарти може да се отнасят до фактори, които не са чисто икономически, но влияят върху стойността на офертата от гледна точка на възлагащия орган или възложителя и му позволяват да определи общата икономическа полза за възлагащия орган или възложителя. Критериите следва да бъдат разгласени предварително на всички потенциални кандидати или оференти, да бъдат свързани с предмета на договора и да не оставят на възлагащия орган или възложителя неограничена свобода на избор. Те следва да позволяват реална конкуренция и да бъдат съпътствани от изисквания, даващи възможност за действителна проверка на представената от оферентите информация. В критериите за възлагане следва да може да бъдат включени, наред с другото, екологични, социални критерии или критерии, свързани с иновациите. Възлагащите органи или възложителите следва също така да посочват критериите за възлагане по значението им в низходящ ред по важност, така че да се гарантира равнопоставеност на потенциалните оференти, като им се даде възможност при подготовката на офертите си да са запознати с всички елементи, които ще бъдат взети под внимание.
В изключителни случаи, когато възлагащият орган или възложителят получи оферта, предлагаща новаторско решение с изключително високо равнище на функционално изпълнение, което добросъвестен възлагащ орган или възложител не би могъл да предвиди, възлагащият орган или възложителят следва да може по изключение да измени поредността на критериите за възлагане, за да вземе предвид новите възможности, предлагани от това новаторско решение, при условие че с това изменение се гарантира равнопоставеност на всички действителни или потенциални оференти, като отправи нова покана за представяне на оферти или когато е целесъобразно, публикува ново обявление за концесия.
(74)
Електронните средства за информация и комуникация могат значително да опростят публикуването на концесиите и да увеличат ефективността, бързината и прозрачността на процесите за възлагането на концесиите. Те биха могли да се превърнат в стандартни средства за комуникация и обмен на информация в процедурите за възлагане на концесия, тъй като увеличават съществено възможностите на икономическите оператори да участват в процедури за възлагане на концесия в рамките на целия вътрешен пазар.
(75)
Договорите за концесия обикновено включват дългосрочни и комплексни технически и финансови договорености, които често биват засегнати от променящи се обстоятелства. Следователно е необходимо да бъдат пояснени условията, при които измененията на дадена концесия по време на нейното изпълнение налагат провеждането на нова процедура за възлагане на концесия, като се вземе предвид съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Нова процедура за възлагане на концесия се изисква в случай на съществени изменения в първоначалната концесия, по-специално в обхвата и съдържанието на взаимните права и задължения на страните, включително разпределението на правата върху интелектуалната собственост. Такива изменения указват намерението на страните да предоговорят основни срокове или условия на тази концесия. Такъв е по-специално случаят, когато изменените условия биха повлияли на резултата от процедурата, ако бяха включени в първоначалната процедура. Изменения на концесията, които водят до минимална промяна на стойността на договора в рамките на определена стойност, следва винаги да бъдат възможни, без да се налага провеждането на нова процедура за възлагане на концесия. За тази цел и за да се осигури правна сигурност, в настоящата директива следва да се предвидят минимални прагове, под които не е необходимо провеждането на нова процедура за възлагане. Над тези прагове следва да са възможни изменения на концесията, без да се налага провеждането на нова процедура за възлагане, когато тези изменения отговарят на определени условия. Такъв може да бъде например случаят при изменения, които са станали наложителни вследствие на необходимостта да се вземат под внимание искания на възлагащите органи или възложителите във връзка с изисквания за сигурност и предвид особеностите на дейности като управление на планински спортни и туристически съоръжения, при които законодателството може да се развива с цел отчитане на съответните рискове, доколкото тези изменения отговарят на съответните условия, предвидени в настоящата директива.
(76)
Възможно е възлагащите органи и възложителите да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не са могли да предвидят, когато са възлагали концесията, по-специално когато изпълнението ѝ обхваща дълъг период от време. В тези случаи е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на концесията към тези обстоятелства без провеждането на нова процедура за възлагане на концесия. Понятието за непредвидени обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалното възлагане от възлагащия орган или възложителя при отчитане на наличните средства, естеството и характеристиките на конкретния проект, добрите практики в съответната област и необходимостта да се осигури подходящо съотношение между ресурсите, изразходвани за подготовката на възлагането на концесията, и нейната предвидена стойност. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато изменението води до промяна в естеството на цялата концесия - например при замяна на строителството, което трябва да се извърши, или на услугите, които трябва да се предоставят, с нещо друго или при коренна промяна на вида на концесията, тъй като в такава ситуация може да се предположи хипотетично влияние върху резултата. За концесии, възложени за целите на дейност, която не е посочена в приложение II, евентуалното увеличение на стойността, което не налага провеждането на нова процедура за възлагане, не следва да надвишава с повече от 50 % стойността на първоначалната концесия. Когато се правят няколко последователни изменения, този праг следва да се прилага за стойността на всяко изменение. Тези последователни изменения не следва да целят заобикаляне на настоящата директива.
(77)
В съответствие с принципите на равнопоставеност и прозрачност спечелилият оферент не следва да бъде заменян с друг икономически оператор, без концесията да бъде отново достъпна за конкуренти, например когато концесията е била прекратена поради недостатъци при изпълнението. Спечелилият оферент, изпълняващ концесията, особено когато концесията е възложена на група от икономически оператори, следва да може обаче да претърпи определени структурни промени по време на изпълнението ѝ, като например чисто вътрешни реорганизации, поглъщания, сливания и придобивания или несъстоятелност. Такива структурни промени не следва автоматично да налагат провеждането на нови процедури за възлагане на концесията, изпълнявана от този оферент.
(78)
Възлагащите органи и възложителите следва да имат възможност да предвиждат изменения на договора за концесия посредством клаузи за преразглеждане или за опция, но тези клаузи не следва да им дават неограничена свобода. Във връзка с това с настоящата директива следва да се определи до каква степен могат да се предвиждат изменения на първоначалния договор за концесия. Следователно следва да се поясни, че достатъчно ясно формулираните клаузи за преразглеждане или за опция могат например да предвиждат индексация на цените или да гарантират, че например комуникационното оборудване, което трябва да бъде доставено в рамките на определен срок, продължава да е подходящо и при промяна на протоколи за комуникация или други технологични промени. Освен това следва да бъде възможно посредством достатъчно ясни клаузи да се предвидят изменения на концесията, които са станали необходими поради технически трудности, възникнали по време на експлоатацията или поддръжката. Следва също така да се припомни, че концесиите биха могли например да включват както обикновена поддръжка, така и извънредна намеса по поддръжката, която може да е необходима за осигуряване на непрекъснатостта на дадена обществена услуга.
(79)
Възлагащите органи и възложителите може да са изправени пред ситуации, които налагат извършването на допълнително строителство или услуги. В такива случаи, при условие че са изпълнени условията, предвидени в настоящата директива, следва да се счита за обосновано внасянето на изменение в първоначалния договор за концесия, без да се провежда нова процедура за възлагане на концесия.
(80)
Понякога възлагащите органи и възложителите са изправени пред обстоятелства, които налагат предсрочно прекратяване на договора за концесия с цел спазване на задълженията, произтичащи от правото на Съюза в областта на концесиите. Във връзка с това държавите членки следва да гарантират, че възлагащите органи и възложителите разполагат с възможност при условията, определени от националното право, да прекратят договора за концесия по време на неговия срок на изпълнение, ако това се изисква съгласно правото на Съюза.
(81)
За да бъде осигурена подходяща съдебна защита за кандидатите и оферентите в процедурите по възлагане на концесия и за да гарантира ефективното прилагане на настоящата директива и на принципите на ДФЕС, Директива 89/665/ЕИО на Съвета (16) и Директива 92/13/ЕИО на Съвета (17) следва да се прилагат и по отношение на концесиите за услуги и концесиите за строителство, възлагани от възлагащи органи и възложители. Поради тази причина директиви 89/665/ЕИО и 92/13/ЕИО следва да бъдат съответно изменени.
(82)
Обработката на лични данни съгласно настоящата директива следва да се урежда от Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18).
(83)
От държавите членки се изисква последователно и системно да следят за прилагането и действието на правилата за възлагане на договори за концесия, за да гарантират ефикасно и еднакво прилагане на правото на Съюза.
(84)
Комисията следва да извърши оценка на икономическите последици за вътрешния пазар, по-конкретно с оглед на фактори като трансграничното възлагане на договори, участието на МСП и разходите за сделките, произтичащи от прилагането на праговете, установени в настоящата директива, и на изключването, предвидено в член 12, като взема предвид специфичните структури в сектора на водоснабдяването. До 18 април 2019 г. Комисията следва да докладва по този въпрос на Европейския парламент и на Съвета. В съответствие с член XXIV, параграф 7 СДП по него се провеждат допълнителни преговори три години след влизането му в сила и периодично след това. В този контекст целесъобразността на равнището на праговете следва да се разгледа в рамките на преговорите съгласно СДП, като се имат предвид въздействието на инфлацията и разходите по сделките. Когато това е възможно и целесъобразно, Комисията следва да разгледа възможността да предложи увеличаване на праговете, приложими съгласно СДП, по време на следващия кръг преговори. В случай на промяна на тези прагове докладът на Комисията следва, когато е целесъобразно, да бъде последван от законодателно предложение за промяна на праговете, установени в настоящата директива.
(85)
С цел адаптиране към бързите технически, икономически и регулаторни промени, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с преразглеждане на списъка на актовете в приложение III, да преразглежда техническите процедури за изчислителните методи по отношение на прага, както и периодично да преразглежда самия праг, като изменя препратките към номенклатурата по CPV и адаптира списъка на актовете в приложение Х. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(86)
За да се гарантират еднакви условия във връзка с процедурата по изготвяне и предаване на обявленията и по изпращане и публикуване на данните, посочени в приложения V, VII и VIII, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (19). Процедурата по консултиране следва да бъде използвана за приемане на актове за изпълнение, които нямат отражение нито върху финансовото положение, нито върху естеството и обхвата на задълженията, произтичащи от настоящата директива. Напротив, тези актове са от чисто административно естество и служат за улесняване на прилагането на настоящата директива.
(87)
Доколкото целта на настоящата директива, а именно координирането на законите, подзаконовите нормативни актове и административните разпоредби на държавите членки, приложими към определени процедури за възлагане на концесия, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради нейния обхват и последици би могла да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(88)
В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите членки и Комисията относно обяснителните документи от 28 септември 2011 г. държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ДЯЛ I:
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ, ПРИНЦИПИ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
ГЛАВА I:
Обхват, общи принципи и определения
РАЗДЕЛ I:
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ, ОБЩИ ПРИНЦИПИ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ПРАГ
Член 1:
Предмет и обхват
Член 2:
Принцип на оперативна самостоятелност на публичните органи
Член 3:
Принцип на равнопоставеност, недискриминация и прозрачност
Член 4:
Свобода за определяне на услугите от общ икономически интерес
Член 5:
Определения
Член 6:
Възлагащи органи
Член 7:
Възложители
Член 8:
Праг и методи за изчисляване на прогнозната стойност на концесиите
Член 9:
Преразглеждане на прага
РАЗДЕЛ II:
ИЗКЛЮЧЕНИЯ
Член 10:
Изключения, приложими към концесии, възложени от възлагащи органи и възложители
Член 11:
Специални изключения в областта на електронните съобщения
Член 12:
Специални изключения в областта на водоснабдяването
Член 13:
Концесии, възложени на свързано предприятие
Член 14:
Концесии, възложени на съвместно предприятие или на възложител, който е част от съвместно предприятие
Член 15:
Представяне на информация от възложителите
Член 16:
Изключване на дейности, които са пряко изложени на конкуренция
Член 17:
Концесии между субекти в публичния сектор
РАЗДЕЛ III:
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18:
Срок на концесията
Член 19:
Социални и други специфични услуги
Член 20:
Смесени договори
Член 21:
Договори за смесени поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
Член 22:
Договори, обхващащи дейности по приложение II и други дейности
Член 23:
Концесии, обхващащи дейности по приложение II и дейности, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
РАЗДЕЛ IV:
СПЕЦИАЛНИ СЛУЧАИ
Член 24:
Запазени концесии
Член 25:
Услуги за научноизследователска и развойна дейност
ГЛАВА II:
Принципи
Член 26:
Икономически оператори
Член 27:
Номенклатури
Член 28:
Поверителност
Член 29:
Правила за предаване на информация
ДЯЛ II:
ПРАВИЛА ЗА ВЪЗЛАГАНЕТО НА КОНЦЕСИИ: ОБЩИ ПРИНЦИПИ И ПРОЦЕДУРНИ ГАРАНЦИИ
ГЛАВА I:
Общи принципи
Член 30:
Общи принципи
Член 31:
Обявления за концесии
Член 32:
Обявления за възлагане на концесия
Член 33:
Форма и начин на публикуване на обявленията
Член 34:
Достъп до документацията за концесията по електронен път
Член 35:
Борба с корупцията и предотвратяване на конфликти на интереси
ГЛАВА II:
Процедурни гаранции
Член 36:
Технически и функционални изисквания
Член 37:
Процедурни гаранции
Член 38:
Подбор и оценка на качествата на кандидатите
Член 39:
Срокове за получаване на заявления и оферти за концесии
Член 40:
Предоставяне на информация на кандидатите и оферентите
Член 41:
Критерии за възлагане
ДЯЛ III:
ПРАВИЛА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОНЦЕСИИТЕ
Член 42:
Възлагане на подизпълнители
Член 43:
Изменение на договорите през техния срок на изпълнение
Член 44:
Прекратяване на договорите за концесия
Член 45:
Мониторинг и докладване
ДЯЛ IV:
ИЗМЕНЕНИЯ НА ДИРЕКТИВИ 89/665/ЕИО И 92/13/ЕИО
Член 46:
Изменения на Директива 89/665/ЕИО
Член 47:
Изменения на Директива 92/13/ЕИО
ДЯЛ V:
ДЕЛЕГИРАНИ ПРАВОМОЩИЯ, ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 48:
Упражняване на делегирането
Член 49:
Процедура по спешност
Член 50:
Процедура нa комитет
Член 51:
Транспониране
Член 52:
Преходни разпоредби
Член 53:
Мониторинг и докладване
Член 54:
Влизане в сила
Член 55:
Адресати
ПРИЛОЖЕНИЯ:
ПРИЛОЖЕНИЕ I:
СПИСЪК НА ДЕЙНОСТИТЕ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 5, ТОЧКА 7
ПРИЛОЖЕНИЕ II:
ДЕЙНОСТИ, УПРАЖНЯВАНИ ОТ ВЪЗЛОЖИТЕЛИТЕ ПО ЧЛЕН 7
ПРИЛОЖЕНИЕ III:
СПИСЪК НА ПРАВНИТЕ АКТОВЕ НА СЪЮЗА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 7, ПАРАГРАФ 2, БУКВА Б)
ПРИЛОЖЕНИЕ IV:
УСЛУГИ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 19
ПРИЛОЖЕНИЕ V:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА КОНЦЕСИЯ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 31
ПРИЛОЖЕНИЕ VI:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ПРЕДВАРИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ ЗА КОНЦЕСИИ ЗА СОЦИАЛНИ И ДРУГИ СПЕЦИФИЧНИ УСЛУГИ ПО ЧЛЕН 31, ПАРАГРАФ 3
ПРИЛОЖЕНИЕ VII:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА КОНЦЕСИЯ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 32
ПРИЛОЖЕНИЕ VIII:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА КОНЦЕСИИ ЗА СОЦИАЛНИ И ДРУГИ СПЕЦИФИЧНИ УСЛУГИ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 32
ПРИЛОЖЕНИЕ IX:
ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ПУБЛИКУВАНЕТО
ПРИЛОЖЕНИЕ X:
СПИСЪК НА МЕЖДУНАРОДНИТЕ КОНВЕНЦИИ В СОЦИАЛНАТА ОБЛАСТ И В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 30, ПАРАГРАФ 3
ПРИЛОЖЕНИЕ XI:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА КОНЦЕСИЯ ПРЕЗ НЕЙНИЯ СРОК НА ИЗПЪЛНЕНИЕ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 43
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ, ПРИНЦИПИ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
ГЛАВА I
Обхват, общи принципи и определения
Раздел I
Предмет, обхват, общи принципи, определения и праг
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящата директива се определят правилата във връзка с процедурите за възлагане, от възлагащи органи и възложители, на концесии, чиято стойност е равна или по-висока от прага, определен в член 8.
2. Настоящата директива се прилага по отношение на възлагането на концесии за строителство или услуги на икономически оператори от:
а)
възлагащи органи; или
б)
възложители, при условие че строителството или услугите са предназначени за извършване на една от дейностите, посочени в приложение II.
3. Настоящата директива се прилага в съответствие с член 346 ДФЕС.
4. Споразумения, решения или други правни инструменти, които уреждат прехвърлянето на правомощия и отговорности за изпълнението на обществени задачи между възлагащи органи или възложители, или сдружения от възлагащи органи или възложители и не предвиждат възнаграждение за изпълнението на договореното, се считат за въпрос на вътрешна организация на съответната държава членка и като такива не са засегнати по никакъв начин от настоящата директива.
Член 2
Принцип на оперативна самостоятелност на публичните органи
1. С настоящата директива се признава принципа на оперативна самостоятелност на националните, регионалните и местните органи в съответствие с националното право и правото на Съюза. Тези органи имат право сами да определят най-добрия начин за извършване на строителство или за предоставяне на услуги с цел, по-специално, да се гарантира високо ниво по отношение на качество, безопасност и достъпност, равнопоставеност и насърчаване на универсалния достъп и на правата на ползвателите при обществените услуги.
Посочените органи могат да избират да изпълняват задачите си, свързани с обществения интерес, със собствени ресурси или в сътрудничество с други органи или да възлагат тези задачи на икономически оператори.
2. Настоящата директива не засяга режима на собственост в държавите членки. По-специално тя не изисква приватизация на публичните предприятия, предоставящи услуги на населението.
Член 3
Принцип на равнопоставеност, недискриминация и прозрачност
1. Възлагащите органи и възложителите прилагат по отношение на икономическите оператори принципа на равнопоставеност, без да ги дискриминират, и действат по прозрачен и пропорционален начин.
Организацията на процедурата за възлагане на концесия, включително оценката на стойността, не трябва да се прави с цел тази процедура да бъде изключена от обхвата на настоящата директива или да се даде неоправдано предимство, или да се поставят в неизгодно положение определени икономически оператори или определено строителство, доставки или услуги.
2. Възлагащите органи и възложителите се стремят да осигурят прозрачността на процедурата за възлагане и на изпълнението на договора, като спазват член 28.
Член 4
Свобода за определяне на услугите от общ икономически интерес
1. Настоящата директива не засяга свободата на държавите членки да определят, в съответствие с правото на Съюза, кои услуги считат за услуги от общ икономически интерес, как следва да се организират и финансират такива услуги при спазване на правилата за държавната помощ и на какви специални задължения следва да се подчиняват. Освен това настоящата директива не засяга начина, по който държавите членки организират своите системи за социална сигурност.
2. Нестопанските услуги от общ интерес попадат извън обхвата на настоящата директива.
Член 5
Определения
За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)
„концесии“ означава концесии за строителство или услуги съгласно определението в букви а) и б):
а)
„концесия за строителство“ означава възмезден договор, сключен в писмена форма, чрез който един или повече възлагащи органи или възложители възлагат изпълнението на строителство на един или повече икономически оператори, като възнаграждението за това се състои само от правото на експлоатация на строителството, предмет на договора, или от това право в съчетание с възнаграждение;
б)
„концесия за услуги“ означава възмезден договор, сключен в писмена форма, чрез който един или повече възлагащи органи или възложители възлагат предоставянето и управлението на услуги, различни от изпълнението на строителство по буква а), на един или повече икономически оператори, като възнаграждението за това се състои само от правото на използване на услугите, предмет на договора или от това право в съчетание с възнаграждение.
Възлагането на концесия за строителство или услуги включва прехвърлянето на концесионера на оперативен риск от експлоатирането на това строителство или услуги, включващ риск, свързан с търсенето, или риск, свързан с предлагането, или и двете. Счита се, че концесионерът е поел оперативен риск, когато при нормални условия на експлоатация не му е гарантирано, че ще си възвърне направените инвестиции или разходи по експлоатацията на строителството или услугите, които са предмет на концесията. Частта от риска, прехвърлена на концесионера, включва реално излагане на колебанията на пазара, при което евентуалната прогнозна загуба на концесионера не е само символична или пренебрежима;
2)
„икономически оператор“ означава всяко физическо, юридическо лице или публично образование или група от такива лица или образования, включително временни сдружения от предприятия, които предлагат на пазара изпълнение на строителство и/или строеж, доставка на продукти или предоставяне на услуги;
3)
„кандидат“ означава икономически оператор, който е поискал покана или е бил поканен да участва в процедура за възлагане на концесия;
4)
„оферент“ означава икономически оператор, който е представил оферта;
5)
„концесионер“ означава икономически оператор, на когото е възложена концесия;
6)
„писмен“ или „в писмена форма“ означава всеки израз, състоящ се от думи или цифри, който може да бъде прочетен, възпроизведен и впоследствие съобщен, включително информация, която се предава и съхранява с електронни средства;
7)
„изпълнение на строителство“ означава изпълнението или едновременното проектиране и изпълнение на строителство, свързано с една от дейностите, посочени в приложение I, или на строеж, или изграждането независимо по какъв начин на строеж, отговарящ на изискванията, определени от възлагащия орган или възложителя, упражняващ решаващо влияние върху вида или проекта на строежа;
8)
„строеж“ означава резултатът от строителни работи или дейности, свързани с гражданското строителство, който е достатъчен сам по себе си да изпълнява икономическа или техническа функция;
9)
„електронни средства“ означава електронно оборудване за обработка (включително цифрово компресиране) и съхраняване на данни, които се предават, съобщават и получават по кабел, чрез радиовълни, по оптичен път или чрез други електромагнитни средства;
10)
„изключително право“ означава право, предоставено от компетентен орган нa държава членкa със законова, подзаконова или публикувана административна разпоредба в съответствие с Договорите, като последица от което упражняването нa дадена дейност е ограничено съответно до един икономически оператор и с което съществено се засяга възможността нa други икономически оператори дa извършват такава дейност;
11)
„специално право“ означава право, предоставено от компетентен орган нa държава членкa със законова, подзаконова или публикувана административна разпоредба в съответствие с Договорите, като последица от което упражняването нa дадена дейност е ограничено до двама или повече икономически оператори и с което съществено засяга се възможността нa други икономически оператори дa извършват такава дейност;
12)
„документация за концесията“ означава всеки документ, представен от възлагащия орган или възложителя, или такъв, на който той се позовава, с цел описание или определяне на елементите на концесията или процедурата, включително обявлението за концесията, техническите и функционалните изисквания, предлаганите условия на концесията, формати за представяне на документите от кандидатите и оферентите, информацията за общоприложимите задължения и всякакви други допълнителни документи;
13)
„иновация“ означава прилагането на нов или значително подобрен продукт, услуга или процес, включително, но не само, производствени или строителни процеси, на нов маркетингов метод или на нов метод на организация на стопанските практики, работното място или външните отношения, наред с другото с цел да се спомогне за преодоляването на обществените предизвикателства или за изпълнението на стратегията „Европа 2020“.
Член 6
Възлагащи органи
1. За целите на настоящата директива „възлагащи органи“ означава държавни, регионални или местни органи, публичноправни организации или сдружения, състоящи се от един или повече такива органи или от една или повече такивa публичноправни организации, различни от органите, организациите и сдруженията, които извършват някоя от дейностите по приложение II и възлагат концесия за извършване на една от тези дейности.
2. „Регионални органи“ са всички органи на административните единици, изброени в неизчерпателен списък в класификациите NUTS 1 и 2 по Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (20).
3. „Местни органи“ са всички органи на административните единици, попадащи в класификацията NUTS 3, и по-малките административни единици съгласно Регламент (ЕО) № 1059/2003.
4. „Публичноправни организации“ означава организации, които имат всички характеристики, изброени по-долу:
а)
създадени са с конкретната цел да задоволяват нужди от общ интерес, които нямат промишлен или търговски характер;
б)
имат правосубектност; както и
в)
финансират се в по-голямата си част от държавни, регионални или местни органи или от други публичноправни организации; или са обект на управленски контрол от страна на тези органи или организации; или имат административен, управителен или надзорен орган, повечето от половината от членовете на който са назначени от държавните, регионалните или местните органи или от други публичноправни организации.
Член 7
Възложители
1. За целите на настоящата директива „възложители“ означава субекти, които извършват някоя от дейностите по приложение II и възлагат концесия за извършване на една от тези дейности, и които са:
а)
държавни, регионални или местни органи, публичноправни организации или сдружения, които сa създадени от един или повече такивa органи или от една или повече такивa публичноправни организации;
б)
публични предприятия по смисъла на параграф 4 от настоящия член;
в)
субекти, различни от посочените в букви а) и б) от настоящия параграф, но които извършват дейност въз основа на специални или изключителни права, предоставени за извършване на една от дейностите по приложение II.
2. Субекти, на които са предоставени специални или изключителни права чрез процедура, при която е била осигурена достатъчна публичност, и предоставянето на тези права се е основавало на обективни критерии, не представляват „възложители“ по смисъла на параграф 1, буква в). Тези процедури включват:
а)
процедури за възлагане на обществени поръчки с предварителна покана за участие в състезателна процедура в съответствие с Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (21) и Директива 2014/25/ЕС, с Директива 2009/81/ЕО или с настоящата директива;
б)
процедури съгласно други правни актове на Съюза, изброени в приложение III, осигуряващи достатъчна предварителна прозрачност за издаване на разрешения въз основа на обективни критерии.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 48 във връзка с изменения на списъка с правни актове на Съюза в приложение III, когато това се налага поради отмяна или изменение на тези актове или поради приемането на нови актове.
4. „Публично предприятие“ означава всяко предприятие, върху което възлагащите органи могат дa упражняват пряко или непряко доминиращо влияние поради собствеността или финансовото си участие в него, или поради правилата, които го уреждат.
Доминиращо влияние от страна на възлагащите органи се предполага във всеки един от следните случаи, в които тези органи пряко или непряко:
а)
притежават мажоритарния дял от записания капитал на предприятието;
б)
контролират мнозинството от гласовете, свързани с акциите/дяловете, емитирани от предприятието;
в)
могат да назначат повече от половината от членовете на административния, управителния или надзорния орган на предприятието.
Член 8
Праг и методи за изчисляване на прогнозната стойност на концесиите
1. Настоящата директива се прилага за концесии, чиято стойност е равна на или надвишава 5 186 000 EUR.
2. Стойността на концесията е общият оборот на концесионера без ДДС за срока на договора, определен като прогнозна стойност от възлагащия орган или възложителя, получен като възнаграждение за строителството и услугите, предмет на концесията, както и за доставките, които са свързани с това строителство и услуги.
Прогнозната стойност трябва да е валидна към момента на изпращане на обявлението за концесията, или - в случаите, в които не се предвижда такова обявление - към момента, в който възлагащият орган или възложителят започне процедурата за възлагане на концесия, например като се свърже с икономически оператори във връзка с концесията.
За целите на параграф 1, ако стойността на концесията към момента на възлагането е с повече от 20 % по-висока от прогнозната ѝ стойност, валидната прогнозна стойност е стойността на концесията към момента на възлагането.
3. Прогнозната стойност на концесията се изчислява въз основа на обективен метод, посочен в документацията за концесията. При изчисляване на прогнозната стойност на концесията възлагащите органи и възложителите отчитат, когато е приложимо, по-специално следното:
а)
стойността на всяка възможна опция и всяко удължаване на срока на концесията;
б)
приходи от такси и глоби, заплащани от ползвателите на строителството или услугите, различни от събираните от името на възлагащия орган или възложителя;
в)
плащания или всякакви финансови предимства под каквато и да е форма, предоставени на концесионера от възлагащия орган или възложителя или от друг публичен орган, включително компенсация за изпълнението на задължение във връзка с обществена услуга и публични инвестиционни субсидии;
г)
стойността на безвъзмездните средства или всякакви други финансови предимства под каквато и да е форма, предоставени от трети лица за изпълнението на концесията;
д)
приходи от продажба на активи, които са част от концесията;
е)
стойността на всички доставки и услуги, предоставени на разположение на концесионера от възлагащите органи или възложителите, при условие че са необходими за изпълнението на строителството или предоставянето на услугите;
ж)
всякакви награди или плащания на кандидатите или оферентите.
4. Изборът на метод за изчисляване на прогнозната стойност на концесията не се извършва с цел изключването ѝ от обхвата на настоящата директива. Концесията не може да се разделя на части с цел да не попадне в обхвата на настоящата директива, освен ако това е обосновано от обективни причини.
5. Когато предложен строеж или услуга може да доведе до възлагане на концесии под формата на отделни обособени позиции, се взема предвид общата прогнозна стойност на всички обособени позиции.
6. Когато общата стойност на обособените позиции е равна на прага, предвиден в настоящия член или го превишава, настоящата директива се прилага по отношение на възлагането на всяка обособена позиция.
Член 9
Преразглеждане нa прага
1. На всеки две години, считано от 30 юни 2013 г., Комисията проверява дали прагът по член 8, параграф 1 съответства на прага, установен в Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация (СДП), за концесии за строителство, като при необходимост преразглежда прага в съответствие с настоящия член.
В съответствие с метода за изчисляване, установен в СДП, Комисията изчислява стойността на прага въз основа на средната дневна стойност на еврото спрямо специалните права на тираж (СПТ) за период от 24 месеца, който завършва на 31 август преди преразглеждането, което започва да се прилага от 1 януари. Преразгледаната по такъв начин стойност на прага се закръглява, когато е необходимо, надолу до най-близките хиляда евро, за да се гарантира спазването на приложимия праг, предвиден в СДП, изразен в СПТ.
2. На всеки две години, считано от 1 януари 2014 г., Комисията определя стойностите в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото, на прага по член 8, параграф 1, преразгледан съгласно параграф 1 от настоящия член.
В съответствие с метода за изчисляване, установен в СДП, определянето на тези стойности се основава на средните дневни стойности на тези валути, съответстващи на приложимия праг в евро, за период от 24 месеца, завършващ на 31 август преди преразглеждането, което започва да се прилага от 1 януари.
3. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз информация за преразгледания праг по параграф 1, съответната му стойност в националните валути по параграф 2, първа алинея и стойността, определена съгласно параграф 2, втора алинея, в началото на месец ноември след преразглеждането им.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 48 за адаптиране на методиката, установена в параграф 1, втора алинея от настоящия член, към всяка промяна на методиката по СДП, за преразглеждане на прага по член 8, параграф 1 и за определяне на съответните стойности в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото, съгласно параграф 2 от настоящия член.
На Комисията също така се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 48 за преразглеждане на прага по член 8, параграф 1 съгласно параграф 1 от настоящия член.
5. Когато е необходимо да се преразгледа прагът, но ограниченото време не позволява да се приложи процедурата по член 48 и следователно са налице наложителни причини за спешност, за приемането на делегирани актове съгласно параграф 4, втора алинея от настоящия член се използва процедурата по член 49.
Раздел II
Изключения
Член 10
Изключения, приложими към концесии, възложени от възлагащи органи и възложители
1. Настоящата директива не се прилага за концесии за услуги, възложени на възлагащ орган или възложител по член 7, параграф 1, буква а) или на сдружение от такива органи или възложители въз основа на изключително право.
Настоящата директива не се прилага за концесии за услуги, възложени на икономически оператор въз основа на изключително право, което е предоставено в съответствие с ДФЕС и с правни актове на Съюза, определящи общи правила за достъп до пазара, приложими за дейностите по приложение II.
2. Чрез дерогация от параграф 1, втора алинея от настоящия член, когато в секторното законодателство на Съюза, посочено в същата алинея, за даден сектор не се предвиждат специални задължения относно прозрачността, се прилагат изискванията на член 32.
Когато държава членка предоставя на икономически оператор изключително право да извършва някоя от дейностите, посочени в приложение II, тя уведомява Комисията за това в срок от един месец след предоставянето на това изключително право.
3. Настоящата директива не се прилага за концесии за въздухоплавателни услуги, основани на издаването на оперативен лиценз по смисъла на Регламент (ЕО) № 1008/2008 на Европейския парламент и на Съвета (22), или за концесии за обществени услуги за пътнически превоз по смисъла на Регламент (ЕО) № 1370/2007.
4. Настоящата директива не се прилага за концесии, които възлагащият орган или възложителят е задължен да възлага или организира в съответствие с процедури, различни от предвидените в настоящата директива, установени посредством което и да било от следните:
а)
правен инструмент, установяващ международноправни задължения, например международно споразумение, сключено в съответствие с ДФЕС между държава членка и една или повече трети държави или техни подразделения, за строителство, доставки или услуги, предназначени за съвместна реализация или експлоатация на проект от подписалите го страни;
б)
международна организация.
Настоящата директива не се прилага за концесии, които възлагащият орган или възложителят възлага в съответствие с правилата за обществените поръчки, предвидени от международна организация или международна финансираща институция, когато съответните концесии са изцяло финансирани от съответната организация или институция. При концесии, съфинансирани предимно от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагането ѝ.
Държавите членки съобщават всички правни инструменти, посочени в първа алинея, буква а) от настоящия параграф, на Комисията, която може да се консултира с Консултативния комитет за обществени поръчки по член 50.
Настоящият параграф не се прилага за концесии в областта на отбраната и сигурността по Директива 2009/81/ЕО.
5. Настоящата директива не се прилага за концесии в областта на отбраната и сигурността по Директива 2009/81/ЕО, за които се прилагат:
а)
специални процедурни правила съгласно международно споразумение или договореност, сключени между една или повече държави членки и една или повече трети държави;
б)
специални процедурни правила съгласно сключено международно споразумение или договореност, свързани с разполагане на войски и отнасящи се до предприятия на държава членка или трета държава;
в)
специални процедурни правила на международна организация, която извършва покупки за свои цели, или концесии, които трябва да бъдат възложени от държава членка в съответствие с такива правила.
6. Настоящата директива се прилага за възлагането на концесии в областта на отбраната и сигурността по Директива 2009/81/ЕО, с изключение на следните:
а)
концесии, за които прилагането на настоящата директива би задължило държавата членка да предоставя информация, чието разгласяване тя счита за противоречащо на нейните основни интереси в областта на сигурността; или при които възлагането и изпълнението на концесията са обявени за секретни или трябва да се придружават от специални мерки за сигурност съгласно законите, подзаконовите актове или административни разпоредби в сила в дадена държава членка, при условие че държавата членка е установила, че съответните основни интереси не могат да бъдат гарантирани чрез мерки с по-малка степен на намеса, като посочените в параграф 7;
б)
концесии, възложени в рамките на програма за сътрудничество, посочена в член 13, буква в) от Директива 2009/81/ЕО;
в)
концесии, възложени от правителство на друго правителство във връзка със строителство и услуги, пряко свързани с военно оборудване или чувствително оборудване, или строителство и услуги, специално предназначени за военни цели, или чувствително строителство и чувствителни услуги;
г)
концесии, възложени в трета държава, изпълнявани при разполагането на сили извън територията на Съюза, когато оперативните нужди налагат сключването на договорите за тези концесии с икономически оператори, установени в зоната на операциите; и
д)
концесии, които са изключени по други причини съгласно настоящата директива.
7. Настоящата директива не се прилага за концесии, които не са изключени по други причини съгласно параграф 6, когато защитата на основните интереси на държава членка в областта на сигурността не може да се гарантира чрез мерки с по-малка степен на намеса, например чрез налагане на изисквания, насочени към защита на поверителния характер на информацията, която възлагащият орган или възложителят предоставят в хода на процедура за възлагане на концесия съгласно предвиденото в настоящата директива.
8. Настоящата директива не се прилага за концесии за услуги за:
а)
придобиването или наемането, независимо с какви финансови средства, нa земя, съществуващи сгради или другa недвижимa собственост, или правa върху тях;
б)
придобиването, разработката, продуцирането или съвместното продуциране на материал за предавания, предназначени за аудио-визуални медийни услуги или радиоуслуги, които се възлагат от доставчици на радиоуслуги или аудио-визуални медийни услуги, или концесии за програмно време или осигуряване на предавания, които се възлагат на доставчици на радиоуслуги или аудио-визуални медийни услуги. За целите на настоящата буква „аудио-визуални медийни услуги“ и „доставчици на медийни услуги“ имат същия смисъл като в член 1, параграф 1, букви а) и г) от Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (23) съответно. „Предаване“ има същия смисъл като в член 1, параграф 1, буква б) от посочената директива, но включва също така и радиопредаванията и материалите за радиопредаванията. Освен това за целите на настоящата разпоредба „материал за предаванията“ има същия смисъл като „предаване“;
в)
арбитражни и помирителни услуги;
г)
някоя от следните правни услуги:
i)
представителство на клиент от адвокат по смисъла на член 1 от Директива 77/249/ЕИО на Съвета (24) във:
-
арбитражна или помирителна процедура в държава членка, трета държава или пред международна арбитражна или помирителна инстанция, или
-
съдебно производство пред съд, юрисдикция или публичен орган на държава членка или трета държава или пред международен съд, юрисдикция или институция;
ii)
правни съвети, предоставени при подготовката на производство по подточка i) от настоящата буква, или когато има конкретни основания да се счита и висока степен на вероятност въпросът, до който се отнасят правните съвети, да се превърне в предмет на такива производства, при условие че правните съвети са предоставени от адвокат по смисъла на член 1 от Директива 77/249/ЕИО;
iii)
услуги по заверяване и удостоверяване на документи, които задължително се предоставят от нотариус;
iv)
правни услуги, предоставяни от настойници или попечители, или други правни услуги, чиито доставчици са определени от съд или юрисдикция в съответната държава членка или съгласно закона да изпълняват конкретни задачи под надзора на тези юрисдикции или съдилища;
v)
други правни услуги, които във въпросната държава членка са свързани, макар и в отделни случаи, с упражняването на официална власт;
д)
финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25), услуги на централните банки и операции, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност;
е)
заеми, независимо от това дали са свързани с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти;
ж)
услуги, свързани с гражданска отбрана, гражданска защита и предотвратяване на опасности, които се предоставят от организации или сдружения с нестопанска цел и попадат в обхвата на кодове 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 и 85143000-3 по CPV, с изключение на услугите за превоз на пациенти с линейка;
з)
услуги, свързани с политически кампании, попадащи в обхвата на кодове 79341400-0, 92111230-3 и 92111240-6 по CPV, когато се възлагат от политическа партия в рамките на избирателна кампания.
9. Настоящата директива не се прилага за концесии за услуги за организиране на лотарии, попадащи в обхвата на код 92351100-7 по CPV, които се възлагат от държава членка на икономически оператор въз основа на изключително право. За целите на настоящия параграф понятието „изключително право“ не обхваща изключителните права, посочени в член 7, параграф 2.
За предоставянето на такова изключително право се прилага изискването за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
10. Настоящата директива не се прилага за концесии, възложени от възложители за извършване нa дейностите им в трета държава при условия, които не включват физическо използване нa мрежа или географски район в рамките нa Съюза.
Член 11
Специални изключения в областта на електронните съобщения
Настоящата директива не се прилага за концесии, чиято основна цел е възлагащите органи да могат да предоставят или експлоатират обществени съобщителни мрежи или да предоставят на населението една или повече електронни съобщителни услуги.
За целите на настоящия член „обществена съобщителна мрежа“ и „електронна съобщителна услуга“ имат същия смисъл като посочения в Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (26).
Член 12
Специални изключения в областта на водоснабдяването
1. Настоящата директива не се прилага за концесии, възложени с цел:
а)
осигуряване или експлоатация нa фиксирани мрежи, предназначени да предоставят на населението услуги във връзкa с добива, преносa или разпределението нa питейна вода;
б)
снабдяване с питейнa водa нa такивa мрежи.
2. Когато концесията е свързана с дейност, посочена в параграф 1, настоящата директива не се прилага също за концесии с един или и двата от следните предмети:
а)
хидротехнически проекти, напояване или отводняване, при условие че количеството вода, което ще се ползва за снабдяване с питейна вода, представлява повече от 20 % от общия обем вода, която е предоставена чрез такива проекти или инсталации за напояване или отводняване, или
б)
отвеждане или пречистване на отпадъчни води.
Член 13
Концесии, възложени на свързано предприятие
1. За целите на настоящия член „свързано предприятие“ означава всяко предприятие, чиито годишни отчети са консолидирани с тези на възложителя в съответствие с изискванията на Директива 2013/34/ЕС.
2. В случай на субекти, за които не се прилага Директива 2013/34/ЕС, „свързано предприятие“ означава всяко предприятие, което:
а)
може да бъде пряко или непряко под доминиращото влияние на възложителя;
б)
може да упражнява доминиращо влияние върху възложителя; или
в)
заедно с възложителя попада под доминиращото влияние на друго предприятие поради собственост, финансово участие или правилата, които се прилагат към него.
За целите на настоящия параграф „доминиращо влияние“ има същия смисъл като посочения в член 7, параграф 4, втора алинея.
3. Независимо от член 17 и при условие че са изпълнени условията на параграф 4 от настоящия член, настоящата директива не се прилага за концесии, възложени:
а)
от възложител на свързано предприятие; или
б)
от съвместно предприятие, създадено от определен брой възложители само за извършване на дейности, посочени в приложение II, нa предприятие, което е свързано с един от тези възложители.
4. Параграф 3 се прилага по отношение на:
а)
концесии за услуги, при условие че най-малко 80 % от средния общ оборот на свързаното предприятие за предходните три години, е получен от предоставянето на услуги на възложителя или на други предприятия, с които то е свързано, като се отчитат всички услуги, предоставени от това предприятие;
б)
по отношение на концесии за строителство, при условие че най-малко 80 % от средния общ оборот на свързаното предприятие за предходните три години, е получен от предоставянето на строителство на възложителя или на други предприятия, с които то е свързано, като се отчита цялото предоставено от това предприятие строителство.
5. Когато поради датата, нa която е създадено или е започнало да извършва дейност свързаното предприятие, няма данни за оборота му през предходните три години, е достатъчно това предприятие да докаже, че оборотът, посочен в параграф 4, буква а) или буква б), е достоверен, по-специално посредством прогнози за дейността.
6. Когато не едно, а повече предприятия, които са свързани с възложителя, с когото образуват икономическа група, предоставят същите или сходни услуги или строителство, процентите, посочени в параграф 4, се изчисляват, като се вземе предвид общият оборот, получен съответно от предоставянето нa услуги или строителство от тези свързани предприятия.
Член 14
Концесии, възложени на съвместно предприятие или на възложител, който е част от съвместно предприятие
Независимо от член 17 и при условие че съвместното предприятие е създадено за извършване на съответната дейност за срок от най-малко три години и че учредителният документ на съвместното предприятие предвижда учредилите го възложители да запазят участието си в него най-малко за същия срок, настоящата директива не се прилага за концесии, възложени от някой от следните:
а)
съвместно предприятие, създадено от определен брой възложители само за извършване на дейности, посочени в приложение II, на някой от тези възложители; или
б)
възложител на съвместно предприятие, в което той участва.
Член 15
Представяне на информация от възложителите
При поискване възложителите представят на Комисията следната информация относно прилагането на член 13, параграфи 2 и 3 и член 14:
а)
наименованията на съответните предприятия или съвместни предприятия;
б)
естеството и стойността нa съответните концесии;
в)
доказателства, които Комисията счита за необходими, за удостоверяване, че отношенията между предприятието или съвместното предприятие, на което се възлагат концесиите, и възложителя съответстват на изискванията на член 13 или член 14.
Член 16
Изключване на дейности, които са пряко изложени на конкуренция
Настоящата директива не се прилага за концесии, възложени от възложители, ако в държавата членка, в която ще се изпълняват тези концесии, е установено съгласно член 35 от Директива 2014/25/ЕС, че дейността е пряко изложена на конкуренция в съответствие с член 34 от същата директива.
Член 17
Концесии между субекти в публичния сектор
1. Концесия, която се възлага от възлагащ орган или възложител съгласно член 7, параграф 1, буква а) на частноправно или публичноправно юридическо лице, попада извън обхвата на настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възлагащият орган или възложителят упражнява върху съответното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена;
б)
повече от 80 % от дейността на контролираното юридическо лице се извършва при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращия възлагащ орган или възложител или от други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган или възложител; и
в)
в контролираното юридическо лице няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни и блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
За възлагащ орган или възложител съгласно член 7, параграф 1, буква а) се счита, че упражнява върху юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена по смисъла на първа алинея, буква а) от настоящия параграф, когато има решаващо влияние както върху стратегическите цели, така и върху значимите решения на контролираното юридическо лице. Такъв контрол може да бъде упражняван и от друго юридическо лице, което на свой ред е контролирано по същия начин от възлагащия орган или възложителя.
2. Параграф 1 се прилага и в случаите, когато контролирано юридическо лице, което представлява възлагащ орган или възложител съгласно член 7, параграф 1, буква а), възлага концесия на своя контролиращ възлагащ орган или възложител или на друго юридическо лице, контролирано от същия възлагащ орган или възложител, при условие че в юридическото лице, на което се възлага концесията, няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни и блокиращи правомощия, които се изискват съгласно разпоредбите на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
3. Възлагащ орган или възложител съгласно член 7, параграф 1, буква а), който не упражнява върху публичноправно или частноправно юридическо лице контрол по смисъла на параграф 1 от настоящия член, може въпреки това да възложи на това юридическо лице концесия, без да прилага настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възлагащият орган или възложителят съгласно член 7, параграф 1, буква а) упражнява съвместно с други възлагащи органи или възложители контрол върху това юридическо лице, подобен на този, който те упражняват върху собствените си структурни звена;
б)
повече от 80 % от дейността на това юридическо лице се извършва при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращите възлагащи органи или възложители или от други юридически лица, контролирани от същите възлагащи органи или възложители; и
в)
в контролираното юридическо лице няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на участие на частен капитал, които не са свързани с контролни и блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредбите на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
За целите на първа алинея, буква а) от настоящия параграф възлагащите органи или възложителите по член 7, параграф 1, буква а) упражняват съвместно контрол върху юридическо лице, когато са изпълнени всички условия по-долу:
i)
органите по вземане на решение на контролираното юридическо лице са съставени от представители на всички участващи възлагащи органи или възложители. Отделни представители могат да представляват няколко или всички участващи възлагащи органи или възложители;
ii)
тези възлагащи органи или възложители са в състояние съвместно да упражнят решаващо влияние върху стратегическите цели и значимите решения на контролираното юридическо лице; и
iii)
контролираното юридическо лице не преследва интереси, които са в противоречие с интересите на контролиращите възлагащи органи или възложители.
4. Договор, сключен изключително между два или повече възлагащи органи или възложители по член 7, параграф 1, буква а), попада извън обхвата на настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
договорът установява или осъществява сътрудничество между участващите възлагащи органи или възложители, за да се гарантира, че задълженията им за предоставяне на обществени услуги се изпълняват с оглед на постигането на общи за тях цели;
б)
осъществяването на това сътрудничество се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес; и
в)
участващите възлагащи органи или възложители извършват на свободния пазар по-малко от 20 % от дейностите, свързани със сътрудничеството.
5. За определяне на процента от дейността, посочен в параграф 1, първа алинея, буква б), параграф 3, първа алинея, буква б) и параграф 4, буква в), се взема предвид средният общ оборот или подходящ друг показател, основан на дейността, например разходите на съответното юридическо лице, възлагащ орган или възложител по член 7, параграф 1, буква а) във връзка с услуги, доставки и строителство през трите години, предшестващи възлагането на концесията.
Когато поради дататa нa създаване или на започване на дейността на юридическото лице, възлагащия орган или възложителя или поради реорганизация на дейността му няма данни за оборота или за друг показател, основан на дейността, например разходите, зa предходните три години или когато тези данни вече не са актуални, е достатъчно да се докаже, че способът за измерване на дейността е достоверен, по-специално посредством прогнози за дейността.
Раздел III
Общи разпоредби
Член 18
Срок на концесията
1. Срокът на концесиите е ограничен. Той се определя от възлагащия орган или възложителя в зависимост от необходимото строителство или услуги.
2. За концесии, надвишаващи пет години, максималният срок на концесията не трябва да надвишава времето, в рамките на което може разумно да се очаква концесионерът да си възвърне направените инвестиции за експлоатация на строителството или услугите и да получи доход от вложения капитал, като се отчитат инвестициите, необходими за постигане на конкретните цели на договора.
Инвестициите, които се вземат предвид за целите на това изчисление, включват както първоначалните инвестиции, така и инвестициите, направени по време на срока на концесията.
Член 19
Социални и други специфични услуги
За концесиите за социални и други специфични услуги, изброени в приложение IV, които попадат в обхвата на настоящата директива, се прилагат единствено задълженията по член 31, параграф 3 и членове 32, 46 и 47.
Член 20
Смесени договори
1. Договори за концесии, които имат за предмет както строителство, така и услуги, се възлагат в съответствие с разпоредбите, приложими за вида концесия, която характеризира основния предмет на въпросния договор.
При смесени договори за концесии, включващи отчасти социални и други специфични услуги по приложение IV и отчасти други услуги, основният предмет се определя в зависимост от това коя от прогнозните стойности на съответните услуги е по-висока.
2. Когато различните части на даден договор са обективно делими, се прилагат параграфи 3 и 4. Когато различните части на даден договор са обективно неделими, се прилага параграф 5.
Когато част от даден договор попада в обхвата на член 346 ДФЕС или Директива 2009/81/ЕО, се прилага член 21 от настоящата директива.
При договори, предназначени да обхващат няколко дейности, една от които се подчинява на приложение II към настоящата директива или на Директива 2014/25/ЕС, приложимите разпоредби се определят съгласно член 22 от настоящата директива и член 6 от Директива 2014/25/ЕС съответно.
3. При договори, в чийто предмет се съдържат както елементи, попадащи в обхвата на настоящата директива, така и други елементи, възлагащите органи и възложителите могат да решат да възложат отделни договори за отделните части. Когато възлагащите органи или възложителите решат да възложат отделни договори за отделните части, решението относно правния режим, приложим за всеки отделен договор, се взема въз основа на характеристиките на съответната част.
Когато възлагащите органи или възложителите решат да възложат един договор и освен ако в параграф 4 от настоящия член или в член 21 не е предвидено друго, настоящата директива се прилага за получения в резултат на това смесен договор, независимо от стойността на частите, които в противен случай биха били уредени от различен правен режим, и независимо от това от кой правен режим биха били уредени иначе тези части.
4. При смесени договори, съдържащи елементи на концесии, както и елементи на договори за обществена поръчка, които попадат в обхвата на Директива 2014/24/ЕС, или договори, които попадат в обхвата на Директива 2014/25/ЕС, смесеният договор се възлага съгласно Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/25/ЕС съответно.
5. Когато различните части на даден договор са обективно неделими, приложимият правен режим се определя въз основа на основния предмет на договора.
Когато договорите включват елементи както на концесия за услуги, така и на договор за доставки, основният предмет се определя в зависимост от това коя от прогнозните стойности на съответните услуги или доставки е по-висока.
Член 21
Договори за смесени поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
1. Настоящият член се прилага при смесени договори, които имат за предмет елементи на концесия, попадаща в обхвата на настоящата директива, и обществена поръчка или други елементи, попадащи в обхвата на член 346 ДФЕС или на Директива 2009/81/ЕО.
При договори, предназначени да обхващат няколко дейности, за една от които се прилага приложение II към настоящата директива или Директива 2014/25/ЕС, а друга попада в обхвата на член 346 ДФЕС или на Директива 2009/81/ЕО, приложимите разпоредби се определят в съответствие с член 23 от настоящата директива и член 26 от Директива 2014/25/ЕС съответно.
2. Когато различните части на даден договор са обективно делими, възлагащите органи или възложителите могат да решат да възложат отделни договори за отделните части или да възложат един договор.
Когато възлагащите органи или възложителите решат да възложат отделни договори за отделните части, решението относно правния режим, приложим за всеки отделен договор, се взема въз основа на характеристиките на съответната част.
Когато възлагащите органи или възложителите решат да възложат един договор, за определянето на приложимия правен режим се прилагат следните критерии:
а)
когато част от даден договор попада в обхвата на член 346 ДФЕС или различни части попадат в обхвата на член 346 ДФЕС и на Директива 2009/81/ЕО съответно, договорът може да бъде възложен, без да се прилага настоящата директива, при условие че възлагането на един договор е обосновано от обективни причини;
б)
когато част от даден договор попада в обхвата на Директива 2009/81/ЕО, договорът може да бъде възложен в съответствие с настоящата директива или в съответствие с Директива 2009/81/ЕО, при условие че възлагането на един договор е обосновано от обективни причини.
Решението за възлагане само на един договор не трябва обаче да бъде взето с цел изключване на договори от обхвата на настоящата директива или на Директива 2009/81/ЕО.
3. Когато различните части на даден договор са обективно неделими, договорът може да бъде възложен, без да се прилага настоящата директива, ако включва елементи, за които се прилага член 346 ДФЕС.В противен случай възлагащият орган или възложителят може да реши да възложи договора в съответствие с настоящата директива или в съответствие с Директива 2009/81/ЕО.
Член 22
Договори, обхващащи дейности по приложение II и други дейности
1. Чрез дерогация от член 20, по отношение на договори, предназначени да обхванат няколко дейности, възложителите могат да решат да възложат отделни договори за всяка дейност или да възложат един договор. Когато възложителите решат да възложат отделни договори, решението относно правилата, приложими за всеки отделен договор, се взема въз основа на характеристиките на съответната отделна дейност.
Независимо от член 20, когато възложителите решат да възложат един договор, се прилагат параграфи 2 и 3 от настоящия член. При все това, когато една от съответните дейности попада в обхвата на член 346 ДФЕС или на Директива 2009/81/ЕО, се прилага член 23 от настоящата директива.
Решението дали да се възложи един договор или да се възложат няколко отделни договора не трябва да бъде взето с цел изключване на договора или договорите от обхвата на настоящата директива или, когато е приложимо - от обхвата на Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/25/ЕС.
2. За договори, предназначени дa обхванат няколко дейности, се прилагат правилата, приложими за дейността, зa която основно са предназначени.
3. При договори, при които е обективно невъзможно да се определи за коя от дейностите е предназначен основно договорът, приложимите правила се определят в съответствие със следните критерии:
а)
концесията се възлага в съответствие с разпоредбите на настоящата директива, приложими за концесии, възлагани от възлагащи органи, ако за една от дейностите, за които е предназначен договорът, се прилагат разпоредбите на настоящата директива, приложими за концесии, възлагани от възлагащи органи, а за друга -разпоредбите на настоящата директива, приложими за концесии, възлагани от възложители;
б)
договорът се възлага в съответствие с Директива 2014/24/ЕС, ако за една от дейностите, за които е предназначен договорът, се прилага настоящата директива, а за друга - Директива 2014/24/ЕС;
в)
договорът се възлага в съответствие с настоящата директива, ако за една от дейностите, за които е предназначен договорът, се прилага настоящата директива, а за другата не се прилага нито настоящата директива, нито Директива 2014/24/ЕС, нито Директива 2014/25/ЕС.
Член 23
Концесии, обхващащи дейности по приложение II и дейности, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
1. При договори, предназначени да обхванат няколко дейности, възложителите могат да решат да възложат отделни договори за всяка отделна дейност или да възложат само един договор. Когато възложителите решат да възложат отделни договори за отделните части, решението кой правен режим се прилага за всеки отделен договор се взема въз основа на характеристиките на съответната отделна дейност.
Независимо от член 21, когато възложителите решат да възложат само един договор, се прилага параграф 2 от настоящия член.
Решението дали да се възложи само един договор или няколко отделни договора не трябва обаче да бъде взето с цел изключване на договора или договорите от приложното поле на настоящата директива или на Директива 2009/81/ЕО.
2. При договори, предназначени да обхванат дейност, за която се прилага настоящата директива, и друга дейност, която:
а)
попада в обхвата на член 346 ДФЕС, или
б)
се урежда от Директива 2009/81/ЕО,
възложителят може да:
i)
възложи договор, без да прилага настоящата директива в случаите по буква а); или
ii)
да възложи договор в съответствие с настоящата директива или в съответствие с Директива 2009/81/ЕО в случаите по буква б). Първа алинея от настоящия параграф не засяга праговете и изключенията, предвидени в Директива 2009/81/ЕО.
Договорите, посочени в буква б), които включват и поръчки или други елементи, попадащи в обхвата на член 346 ДФЕС, могат да бъдат възлагани, без да се прилага настоящата директива.
Прилагането на настоящия параграф обаче зависи от условието възлагането на един договор да е обосновано от обективни причини и решението за възлагане на един договор да не се взема с цел изключване на договори от обхвата на настоящата директива.
Раздел IV
Специални случаи
Член 24
Запазени концесии
Държавите членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на концесия за защитени предприятия и икономически оператори, чиято основна цел е социалното и професионалното интегриране на хора с увреждания или хора в неравностойно положение, или могат да предвидят такива концесии да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, при условие че най-малко 30 % от служителите на тези предприятия, икономически оператори или програми са работници с увреждания или в неравностойно положение. В обявлението за концесията или, в случай на концесии за услуги по член 19 - в обявлението за предварителна информация, се съдържа позоваване на настоящия член.
Член 25
Услуги за научноизследователска и развойна дейност
Настоящата директива се прилага само за концесии за услуги за научноизследователска и развойна дейност, обхванати от кодове от 73000000-2 до 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 и 73430000-5 по CPV, когато са изпълнени и двете условия по-долу:
а)
ползите възникват изцяло за възлагащия орган или възложителя, за да ги използва при осъществяването на дейността си; и
б)
предоставената услуга се заплаща изцяло от възлагащия орган или възложителя.
ГЛАВА II
Принципи
Член 26
Икономически оператори
1. Икономически оператори, които съгласно правото на държавата членка, в която са установени, имат право да предоставят съответните услуги, не могат да бъдат отхвърлени единствено на основанието, че съгласно правото на държавата членка, в която се възлага договорът, от тях се изисква да бъдат физически или юридически лица.
От юридическите лица може да се изисква да посочат в офертата или в заявлението имената и съответната професионална квалификация на лицата, които ще отговарят за изпълнението на съответния договор.
2. Групите от икономически оператори, включително временните сдружения, могат да участват в процедури за възлагане на концесия. Възлагащите органи или възложителите не могат да изискват от тях да имат определена правна форма, за да представят оферта или заявление за участие.
Когато е необходимо, възлагащите органи или възложителите могат да поясняват в документацията за концесията по какъв начин групи от икономически оператори трябва да изпълняват изискванията, свързани с икономическото и финансовото състояние или с техническите и професионалните способности по член 38, при условие че това е обосновано от обективни причини и е пропорционално. Държавите членки могат да установят стандартни условия за начина, по който се изпълняват тези изисквания от групи от икономически оператори. Условията за изпълнение на концесията от такива групи от икономически оператори, които са различни от условията за индивидуалните участници, също трябва да са обосновани от обективни причини и да са пропорционални.
3. Независимо от параграфи 1 и 2 възлагащите органи и възложителите могат да изискват от групите от икономически оператори да възприемат определена правна форма, след като им бъде възложен договорът, доколкото такава промяна е необходима за задоволителното му изпълнение.
Член 27
Номенклатури
1. Всички препратки към номенклатури в контекста на възлагането на концесии трябва да се основават на Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV), приет съгласно Регламент (ЕО) № 2195/2002 на Европейския парламент и на Съвета (27).
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 48 за адаптиране на кодовете по CPV, посочени в настоящата директива, когато се налага в настоящата директива да бъдат отразени промени в номенклатурата по CPV и тези промени не водят до изменение в нейния обхват.
Член 28
Поверителност
1. Освен ако не е предвидено друго в настоящата директива или в националното право, на което е подчинен възлагащият орган, по-специално законодателството относно достъпа до информация, и без да се засягат задълженията, свързани с обявяването на възложените договори за концесия и с информацията за кандидати и оференти по смисъла на членове 32 и 40, възлагащият орган или възложителят не може да разкрива информация, предоставена му от икономическите оператори, която те са определили като поверителна, включително, но не само, технически или търговски тайни и поверителните аспекти на офертите.
Настоящият член не е пречка пред публичното оповестяване на неповерителните части от сключените договори, включително на всички последващи изменения.
2. Възлагащият орган или възложителят може да наложи на икономическите оператори изисквания, имащи за цел защитата на поверителния характер на информацията, която той предоставя в хода на процедурата за възлагане на концесия.
Член 29
Правила за предаване на информация
1. Освен когато използването на електронни средства е задължително съгласно член 33, параграф 2 и член 34, държавите членки или възлагащите органи и възложителите могат да изберат едно или няколко от следните средства за комуникация за целия обмен на съобщения и информация:
а)
електронни средства;
б)
поща или факс;
в)
устна комуникация, включително по телефон, за информация, която не включва съществени елементи от процедурата за възлагане на концесия, при условие че съдържанието на устната комуникация е документирано в достатъчна степен на траен носител;
г)
връчване на ръка, което се удостоверява с разписка за получаване.
Държавите членки могат да въведат задължително използване на електронни средства за комуникация по отношение на концесиите, което надхвърля задълженията по член 33, параграф 2 и член 34.
2. Избраните средства за комуникация трябва да са общодостъпни и недискриминационни и да не ограничават достъпа на икономическите оператори до процедурата за възлагане на концесия. Инструментите и устройствата, използвани за предаване на информация с електронни средства, както и техническите им характеристики, трябва да са оперативно съвместими с продуктите на информационните и комуникационните технологии за общо ползване.
При всеки случай на предаване, обмен и съхраняване на информация възлагащите органи и възложителите гарантират защитата на целостта на данните и на поверителността на заявленията и офертите. Те разглеждат съдържанието на заявленията и офертите само след изтичане на крайния срок за тяхното подаване.
ДЯЛ II
ПРАВИЛА ЗА ВЪЗЛАГАНЕТО НА КОНЦЕСИИ:
ОБЩИ ПРИНЦИПИ И ПРОЦЕДУРНИ ГАРАНЦИИ
ГЛАВА I
Общи принципи
Член 30
Общи принципи
1. Възлагащият орган или възложителят е свободен да организира процедурата за избор на концесионер при спазване на разпоредбите на настоящата директива.
2. Организирането на процедурата по възлагане на концесия трябва да спазва принципите по член 3. По-специално в хода на процедурата по възлагане на концесия възлагащият орган или възложителят не трябва да предоставя по дискриминационен начин информация, която може да даде предимство на някои кандидати или оференти за сметка на други.
3. Държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че при изпълнението на договорите за концесия икономическите оператори спазват приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективни споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в приложение X.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 48 за изменение на списъка в приложение Х, когато това е необходимо с цел добавяне на нови международни споразумения, ратифицирани от всички държави членки, или когато посочените съществуващи международни споразумения вече не са ратифицирани от всички държави членки или са претърпели други изменения, например по отношение на техния обхват, съдържание или наименование.
Член 31
Обявления за концесии
1. Възлагащите органи и възложителите, които желаят да възложат концесия, оповестяват намерението си посредством обявление за концесия.
2. Обявленията за концесии трябва да съдържат информацията, посочена в приложение V и, когато е целесъобразно, друга информация, счетена за полезна от възлагащия орган или възложителя, в съответствие с формата на стандартните образци.
3. Възлагащите органи и възложителите, които желаят да възложат концесия за социални и други специфични услуги, изброени в приложение IV, оповестяват намерението си за планираното възлагане на концесия, като публикуват обявление за предварителна информация. Тези обявления трябва да съдържат информацията, посочена в приложение VI.
4. Чрез дерогация от параграф 1 от възлагащите органи или възложители не се изисква да публикуват обявление за концесия, когато строителството или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини:
а)
целта на концесията е създаване или придобиване на уникално произведение на изкуството или художествено изпълнение;
б)
отсъствие на конкуренция по технически причини;
в)
съществуване на изключително право;
г)
закрила на права върху интелектуалната собственост и изключителни права, различни от определените в член 5, точка 10.
Изключенията, предвидени в букви б), в) и г) от първа алинея, се прилагат само когато не съществува достатъчно добра алтернатива или заместител и отсъствието на конкуренция не се дължи на изкуствено стесняване на параметрите на възлагането на концесия.
5. Чрез дерогация от параграф 1 от възлагащия орган или възложителя не се изисква да публикува ново обявление за концесия, когато не са подадени заявления, оферти, подходящи оферти или подходящи заявления в отговор на предходна процедура за възлагане на концесия, при условие че първоначално обявените условия на договора за концесия не са съществено изменени и че е изпратен доклад до Комисията, когато тя е поискала това.
За целите на първа алинея се счита, че дадена оферта не е подходяща, когато не съответства на концесията, тъй като явно не може без съществени промени да отговори на потребностите и изискванията на възлагащия орган или възложителя, посочени в документацията за концесията.
За целите на първа алинея заявлението се счита за неподходящо:
а)
когато съответният кандидат трябва или може да бъде изключен съгласно член 38, параграфи 5-9 или не отговаря на критериите за подбор, установени от възлагащия орган или възложителя в съответствие с член 38, параграф 1;
б)
когато заявлението съдържа оферти, които са неподходящи по смисъла на втора алинея.
Член 32
Обявления за възлагане на концесия
1. Не по-късно от 48 дни след възлагането на концесията възлагащите органи и възложителите изпращат, в съответствие с процедурите по член 33, обявление за възлагане на концесия, съдържащо резултатите от процедурата по възлагане на концесия. За социални и други специфични услуги, изброени в приложение IV, тези обявления обаче могат да бъдат групирани на тримесечна основа. В този случай те изпращат групираните обявления за тримесечието в срок до 48 дни след края на всяко тримесечие.
2. Обявленията за възлагане на концесия трябва да съдържат информацията, посочена в приложение VII, а по отношение на концесиите за социални и други специфични услуги, изброени в приложение IV - информацията, посочена в приложение VIII, и се публикуват съгласно член 33.
Член 33
Форма и начин на публикуване на обявленията
1. Обявленията за концесии, обявленията за възлагане на концесия и обявлението по член 43, параграф 1, втора алинея трябва да съдържат информацията, посочена в приложения V, VII и VIII под формата на стандартни образци, включително стандартни образци за внасяне на поправки.
Комисията установява тези стандартни образци чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 50.
2. Обявленията, посочени в параграф 1, се изготвят, предават се на Службата за публикации на Европейския съюз чрез електронни средства и се публикуват в съответствие с приложение IX. Службата за публикации на Европейския съюз изпраща на възлагащия орган или възложителя потвърждение за получаването на обявлението и за публикуването на изпратената информация, като посочва датата на публикуването, която представлява доказателство за публикуване. Обявленията се публикуват не по-късно от пет дни след тяхното изпращане. Разходите за публикуване на обявленията от Службата за публикации на Европейския съюз се поемат от Съюза.
3. Обявленията за концесии се публикуват без съкращения на един или повече официални езици на институциите на Съюза, избрани от възлагащия орган или възложителя. Текстът на този език или на тези езици представлява единственият автентичен текст или текстове. Обобщение на важните елементи на всяко обявление се публикува на останалите официални езици на институциите на Съюза.
4. Обявленията за концесии и обявленията за възлагане на концесия не се публикуват на национално равнище, преди публикуването им от Службата за публикации на Европейския съюз, освен ако публикуването на равнището на Съюза не бъде направено в срок от 48 часа, след като Службата за публикации на Европейския съюз потвърди получаването на обявлението по параграф 2 от възлагащия орган или възложителя. Обявленията за концесии и обявленията за възлагане на концесия, публикувани на национално равнище, не може да съдържат информация, различна от тази в обявленията, изпратени на Службата за публикации на Европейския съюз, но в тях се посочва датата на изпращане на обявлението на Службата за публикации на Европейския съюз.
Член 34
Достъп до документацията за концесията по електронен път
1. Възлагащите органи и възложителите предоставят неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до документацията за концесията от датата на публикуване на обявлението за концесия или ако обявлението за концесия не съдържа покана за подаване на оферти, от датата на изпращане на поканата за подаване на оферти. В текста на обявлението за концесия или поканите се посочва интернет адресът, на който е достъпна документацията за концесията.
2. Когато при надлежно обосновани обстоятелства, поради извънредни, свързани със сигурността или технически причини, или поради особено чувствителния характер на търговската информация, който изисква изключително високо ниво на защита, не може да се предостави неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до определена документация за концесията, възлагащите органи или възложителите посочват в обявлението или поканата за представяне на оферти, че съответната документация за концесията ще бъдат изпратена по друг начин, а не чрез електронни средства, и че срокът за получаване на офертите ще бъде удължен.
3. Когато е отправено своевременно искане за това, възлагащите органи и възложителите или компетентните служби осигуряват на всички кандидати или оференти, участващи в процедурата за възлагане на концесия, допълнителна информация, отнасяща се до документацията за концесията, не по-късно от шест дни преди определения срок за получаване на офертите.
Член 35
Борба с корупцията и предотвратяване на конфликти на интереси
Държавите членки изискват от възлагащите органи и възложителите да вземат необходимите мерки за борба с измамите, предоставянето на привилегии и корупцията и за ефективно предотвратяване, разкриване и отстраняване на конфликтите на интереси, които възникват при провеждането на процедури за възлагане на концесия, така че да се избегне нарушаването на конкуренцията и да се осигури прозрачността на процедурата за възлагане и равнопоставеността на всички кандидати и оференти.
Понятието „конфликт на интереси“ включва най-малкото всяко положение, при което служители на възлагащия орган или възложителя, които участват в провеждането на процедурата за възлагане на концесия или могат да повлияят на резултата от нея, имат пряк или косвен финансов, икономически или друг личен интерес, за който би могло да се приеме, че влияе на тяхната безпристрастност и независимост във връзка с процедурата за възлагане на концесия.
По отношение на конфликтите на интереси взетите мерки не надхвърлят строго необходимото за предотвратяване на потенциален конфликт на интереси или премахване на установен конфликт на интереси.
ГЛАВА II
Процедурни гаранции
Член 36
Технически и функционални изисквания
1. В техническите и функционалните изисквания се определят необходимите характеристики на строителството или услугите - предмет на концесията. Те се посочват в документите за концесията.
Тези характеристики могат да се отнасят и до конкретния процес на производство или предоставяне на заявеното строителство или услуги, при условие че са свързани с предмета на договора и са пропорционални на неговите стойност и цели. Тези характеристики могат да включват например нива на качество, ниво на изпълнение спрямо изискванията за опазване на околната среда и климата, проектиране, което да отговаря на всички изисквания (включително достъп за хора с увреждания) и оценяване на съответствието, работни характеристики, безопасност или размери, терминология, символи, изпитване и методи на изпитване, маркиране и етикетиране или инструкции за употреба.
2. Освен ако това не е обосновано от предмета на договора, в техническите и функционалните изисквания не се посочва конкретен модел или източник или специфичен процес, който характеризира продуктите или услугите, предлагани от конкретен икономически оператор, нито търговска марка, патент, тип или конкретно производство, което би довело до облагодетелстване или отстраняване на някои предприятия или продукти. Подобно посочване се разрешава в изключителни случаи, когато е невъзможно предметът на договора да се опише достатъчно точно и разбираемо. Към това посочване се добавят думите „или еквивалентно“.
3. Възлагащият орган или възложителят не може да отхвърля оферта с аргумента, че оферираното строителство или услуги не съответстват на техническите и функционалните изисквания, които е посочил, ако оферентът докаже в своята оферта по какъвто и да било подходящ начин, че предлаганите решения удовлетворяват по еквивалентен начин техническите и функционалните изисквания.
Член 37
Процедурни гаранции
1. Концесии се възлагат въз основа на критериите за възлагане, определени от възлагащия орган или възложителя в съответствие с член 41, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
оферентът спазва минималните изисквания, установени, когато това е приложимо, от възлагащия орган или от възложителя;
б)
оферентът спазва условията за участие, посочени в член 38, параграф 1; и
в)
оферентът не е изключен от участие в процедурата по възлагане в съответствие с член 38, параграфи 4-7 и при спазване на член 38, параграф 9.
Минималните изисквания, посочени в буква а), съдържат условията и характеристиките (по-специално технически, физически, функционални и правни), на които оферентите следва да отговарят или които следва да притежават.
2. Възлагащият орган или възложителят предоставят:
а)
в обявлението за концесия - описание на концесията и условията за участие;
б)
в обявлението за концесията, в поканата за подаване на оферти или в друга документация за концесията - описание на критериите за възлагане и когато е приложимо, минималните изисквания, които трябва да се изпълнят.
3. Възлагащият орган или възложителят може да ограничи броя кандидати или оференти до подходящо ниво, при условие че това се прави по прозрачен начин и въз основа на обективни критерии. Броят на поканените кандидати или оференти трябва да е достатъчен, за да се гарантира реална конкуренция.
4. Възлагащият орган или възложителят дава на всички участници описание на предвидената организация на процедурата и приблизителен срок за приключване. Всички изменения се съобщават на всички участници и доколкото касаят елементи, присъстващи в обявлението за концесията, на всички икономически оператори.
5. Възлагащият орган или възложителят гарантира подходящото регистриране на основните етапи от процедурата чрез средствата, които счита за подходящи, в съответствие с член 28, параграф 1.
6. Възлагащият орган или възложителят може да води преговори с кандидатите и оферентите. Предметът на концесията, критериите за възлагане и минималните изисквания не се променят в хода на преговорите.
Член 38
Подбор и оценка на качествата на кандидатите
1. Възлагащите органи и възложителите проверяват изпълнението на условията за участие, свързани с професионалните и техническите способности и финансовото и икономическото състояние на кандидатите или оферентите въз основа на личните декларации, свидетелството или свидетелствата, които се представят като доказателство в съответствие с изискванията на обявлението за концесията, които са недискриминационни и пропорционални на предмета на концесията. Условията за участие трябва да са свързани със и пропорционални на необходимостта да се гарантира способността на концесионера да изпълни концесията при отчитане на предмета на концесията и целта да се осигури реална конкуренция.
2. За изпълнението на условията за участие, посочени в параграф 1, икономическият оператор може, когато е целесъобразно и за конкретна концесия, да използва капацитета на други субекти, независимо от правното естество на връзките му с тях. Когато икономически оператор иска да използва капацитета на други субекти, той трябва да докаже на възлагащия орган или възложителя, че за целия срок на концесията ще разполага с необходимите ресурси, например като представя доказателство за поетия от посочените субекти ангажимент за тази цел. По отношение на финансовото състояние възлагащият орган или възложителят може да изиска икономическият оператор и тези субекти да носят обща отговорност за изпълнението на договора.
3. При същите условия група от икономически оператори по член 26 може да използва капацитета на участниците в групата или на други субекти.
4. Възлагащите органи и възложителите по член 7, параграф 1, буква а) изключват икономически оператор от участие в процедура за възлагане на концесия, когато са установили, че този икономически оператор е осъден с окончателна присъда на едно от следните основания:
а)
участие в престъпна организация по смисъла на член 2 от Рамково решение 2008/841/ПВР на Съвета (28);
б)
корупция по смисъла на член 3 от Конвенцията за борба с корупцията, в която участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на държавите - членки на Европейския съюз (29), и член 2, параграф 1 от Рамково решение 2003/568/ПВР на Съвета (30), както и корупция по смисъла на националното право на възлагащия орган или възложителя или на икономическия оператор;
в)
измама по смисъла на член 1 от Конвенцията за защита на финансовите интереси на Европейските общности (31);
г)
терористични престъпления или престъпления, свързани с терористични дейности по смисъла съответно на членове 1 и 3 от Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета (32), или подбудителство, помагачество или съучастие или опит за извършване на престъпление, както е посочено в член 4 от същото рамково решение;
д)
изпиране на пари или финансиране на тероризъм по смисъла на член 1 от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (33);
е)
детски труд и други форми на трафик на хора по смисъла на член 2 от Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (34).
Задължението за изключване на икономически оператор се прилага и когато осъденото с окончателна присъда лице е член на административния, управителния или надзорния орган на този икономически оператор или има правомощия да представлява, да взема решения или да упражнява контрол в рамките на тези органи.
Възлагащите органи, различни от посочените в член 7, параграф 1, буква а), могат да изключат икономически оператор от участие в процедура за възлагане на концесия, когато им е известно, че този икономически оператор е осъден с окончателна присъда на едно от основанията, изброени в първа алинея от настоящия параграф.
5. Възлагащите органи и възложителите по член 7, параграф 1, буква а) изключват икономическия оператор от участие в процедура за възлагане на концесия, когато им е известно, че този икономически оператор е нарушил задълженията си по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски и това е установено със съдебен или административен акт с окончателен и обвързващ характер в съответствие с правните норми на държавата, в която той е установен, или с тези на държавата членка на възлагащия орган или възложителя.
Освен това възлагащите органи и възложителите по член 7, параграф 1, буква а), по собствена инициатива или по искане на държавите членки, могат да изключат от участие в процедура за възлагане на концесия икономически оператор, когато възлагащият орган или възложителят може да докаже с подходящи средства, че този икономически оператор е нарушил задълженията си по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски.
Настоящият параграф престава да се прилага, когато икономическият оператор изпълни задълженията си, като плати или поеме обвързващ ангажимент да изплати дължимите данъци или социалноосигурителни вноски, включително, когато е приложимо, всякакви начислени лихви или глоби.
6. По изключение държавите членки могат да предвидят дерогация от задължителното изключване по параграфи 4 и 5 по първостепенни причини от обществен интерес, като общественото здраве или опазването на околната среда.
Държавите членки могат също така да предвидят дерогация от задължителното изключване по параграф 5, когато изключването би било явно непропорционално, по-специално когато не са платени само незначителни по размер данъци или социалноосигурителни вноски или когато икономическият оператор е уведомен за точния размер, дължим вследствие на нарушението на задълженията му по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски, в момент, в който не е бил в състояние да вземе мерките, предвидени в параграф 5, трета алинея, преди изтичането на срока за представяне на заявлението.
7. Възлагащите органи или възложителите, по собствена инициатива или по искане на държавите членки, могат да изключат от участие във възлагане на концесия даден икономически оператор, ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
когато могат да докажат по какъвто и да е подходящ начин, че са нарушени приложимите задължения по член 30, параграф 3;
б)
когато икономическият оператор е обявен в несъстоятелност или е предмет на процедура по несъстоятелност или ликвидация, когато активите му се управляват от ликвидатор или синдик или от съда, когато има споразумение с кредиторите си, когато стопанската му дейност е прекратена или е в подобно положение, произтичащо от сходна процедура съгласно националните законови и подзаконови разпоредби; възлагащият орган или възложителят може, по собствена инициатива или по искане на държавата членка, да реши да не изключва икономически оператор, който се намира в едно от изброените по-горе положения, когато е установил, че въпросният икономически оператор ще е в състояние да изпълни концесията, като се вземат предвид приложимите национални правила и мерки за продължаване на стопанската дейност в такива случаи;
в)
когато възлагащият орган може да докаже по подходящ начин, че икономическият оператор е виновен за тежко професионално нарушение, което поставя под въпрос честността му;
г)
когато конфликт на интереси по смисъла на член 35, втора алинея не може да бъде ефикасно разрешен чрез други мерки с по-ниска степен на намеса;
д)
когато възлагащият орган разполага с достатъчно убедителни данни, че икономическият оператор е сключил споразумения с други икономически оператори, насочени към нарушаване на конкуренцията;
е)
когато икономическият оператор е допуснал значителни или трайни недостатъци при изпълнението на съществено изискване в предходна концесия или предходен договор с възлагащ орган или възложител съгласно определеното в настоящата директива или в Директива 2014/25/ЕС, което е довело до предсрочно прекратяване на този предходен договор, изплащане на обезщетения или други подобни санкции;
ж)
когато икономическият оператор е виновен за сериозно изопачаване на данни при предоставянето на информацията, необходима за удостоверяване на липсата на основания за изключване или на изпълнението на критериите за подбор, не е предоставил такава информация или не е в състояние да представи необходимите документи в подкрепа на тази информация;
з)
когато икономическият оператор се е опитал да упражни непозволено влияние върху процеса на вземане на решения от възлагащия орган или възложителя, да получи поверителна информация, която може да му даде неоправдани предимства в процедурата за възлагане на концесия, или да предостави поради небрежност подвеждаща информация, която може да окаже съществено влияние върху решенията по отношение на изключването, подбора или възлагането;
и)
при концесии в областта на отбраната и сигурността, посочени в Директива 2009/81/ЕО, когато въз основа на каквито и да е доказателствени средства, включително източници на защитени данни, е установено, че икономическият оператор не притежава необходимата надеждност, изключваща рискове за сигурността на държавата членка.
8. Във всеки момент от процедурата възлагащите органи или възложителите, посочени в член 7, параграф 1, буква а), изключват икономически оператор, ако се окаже, че въпросният икономически оператор, поради свои действия или пропуски преди или по време на процедурата, се намира в едно от положенията, посочени в параграф 4 и параграф 5, първа алинея от настоящия член.
Във всеки момент от процедурата възлагащите органи и възложителите могат да изключат, по собствена инициатива или по искане на държавите членки, икономически оператор, ако се окаже, че въпросният икономически оператор, поради свои действия или пропуски преди или по време на процедурата, се намира в едно от положенията, посочени в параграф 5, втора алинея и в параграф 7.
9. Всеки икономически оператор, който се намира в едно от положенията по параграфи 4 и 7, може да представи доказателства за това, че предприетите от него мерки са достатъчни за доказване на неговата надеждност въпреки наличието на съответното основание за изключване. Ако бъде преценено, че тези доказателства са достатъчни, икономическият оператор не се изключва от процедурата.
За тази цел икономическият оператор доказва, че е платил или е в процес на плащане на обезщетение за всички вреди, настъпили в резултат от престъплението или нарушението, изяснил е изчерпателно фактите и обстоятелствата, като активно е съдействал на разследващите органи, и е взел конкретни технически, организационни и кадрови мерки, които са подходящи за предотвратяването на нови престъпления или нарушения. Мерките, предприети от икономическите оператори, се оценяват при отчитане на тежестта и конкретните обстоятелства, свързани с престъплението или нарушението. Ако бъде преценено, че мерките не са достатъчни, съответният икономически оператор получава становище с мотивите за това решение.
Икономически оператор, който е бил изключен с окончателна присъда от участие в процедури за възлагане на обществени поръчки или концесии, няма право да използва предвидената в настоящия параграф възможност по време на срока на изключването, произтичащ от тази присъда в държавата членка, в която присъдата поражда последици.
10. Държавите членки определят условията за прилагане на настоящия член чрез законови, подзаконови или административни разпоредби при спазване на правото на Съюза. Те определят по-специално максималния срок на изключване, в случай че икономическият оператор не е предприел мерките, посочени в параграф 9, за да докаже своята надеждност. Когато срокът на изключване не е определен с окончателна присъда, той не може да надвишава пет години от датата на осъждането с окончателна присъда в случаите по параграф 4 и три години от датата на съответното събитие в случаите по параграф 7.
Член 39
Срокове за получаване на заявления и оферти за концесии
1. При определяне на сроковете за получаване на заявления или на оферти възлагащите органи или възложителите отчитат по-специално сложността на концесията и времето, необходимо за изготвянето на оферти или заявления, без да се засягат минималните срокове, определени в настоящия член.
2. Когато заявленията или офертите могат да се изготвят само след посещение на обекта или след проверка на място на документите в подкрепа на документацията за възлагане на концесията, сроковете за получаване на заявления за концесията или за получаване на офертите се определят така, че всички заинтересовани икономически оператори да бъдат запознати с цялата информация, необходима за подготовка на заявленията или на офертите, като във всички случаи надвишават минималните срокове, определени в параграфи 3 и 4.
3. Минималният срок за получаване на заявления за концесията, независимо дали това включва офертите за концесията, се определя на 30 дни, считано от датата, на която е било изпратено обявлението за концесията.
4. Когато процедурата се провежда на последователни етапи, минималният срок за получаване на първоначални оферти се определя на 22 дни, считано от датата, на която е била изпратена поканата за представяне на оферти.
5. Срокът за получаване на офертите може да бъде съкратен с пет дни, ако възлагащият орган или възложителят приеме, че офертите могат да бъдат подадени чрез електронни средства съгласно член 29.
Член 40
Предоставяне на информация на кандидатите и оферентите
1. Възлагащият орган или възложителят уведомява своевременно всеки кандидат и оферент за взетите решения относно възлагането на концесия, включително името на спечелилия оферент, основанията за отхвърляне на заявлението или офертата му и основанията за всяко решение да не се възлага договор, за който е било публикувано обявление за концесия, или за започване на процедурата наново.
Освен това по искане на заинтересованата страна възлагащият орган или възложителят, по най-бързия възможен начин и във всички случаи не по-късно от 15 дни след получаване на писмено искане, уведомява оферентите, които са направили допустима оферта, за характеристиките и относителните предимства нa избраната офертa.
2. Възлагащият орган или възложителят може обаче да откаже достъп до определена информация по параграф 1, свързана с договора, когато разкриването ѝ би попречило на правоприлагането или би било в противоречие с обществения интерес, би увредило законните търговски интереси на публични или частни икономически оператори или би накърнило лоялната конкуренция между тях.
Член 41
Критерии за възлагане
1. Концесиите се възлагат въз основа нa обективни критерии, които зачитат принципите, посочени в член 3, и гарантират, че офертите се оценяват в условията нa реална конкуренция с цел набелязването на общите икономически предимства за възлагащия орган или възложителя.
2. Критериите за възлагане трябва да са свързани с предмета на концесията и да не дават неограничена свобода на избор на възлагащия орган или възложителя. Те могат да включват, наред с другото, екологични и социални критерии или критерии, свързани с иновациите.
Тези критерии са съпътствани от изисквания, позволяващи реална проверка на представената от оферентите информация.
Възлагащият орган или възложителят проверява дали оферентите изпълняват правилно критериите за възлагане.
3. Възлагащият орган или възложителят изброява критериите по значението им в низходящ ред.
Независимо от разпоредбите по първа алинея, когато възлагащият орган или възложителят получи оферта, предлагаща новаторско решение с изключително високо равнище на функционално изпълнение, което добросъвестен възлагащ орган или възложител не би могъл да предвиди, по изключение възлагащият орган или възложителят може да измени поредността на критериите по значение за възлагане, за да вземе предвид това новаторско решение. В такъв случай възлагащият орган или възложителят уведомява всички оференти за изменението на поредността на критериите по значение и отправя нова покана за представяне на оферти при спазване на минималните срокове, посочени в член 39,параграф 4. Когато критериите за възлагане са публикувани едновременно с обявлението за концесията, възлагащият орган или възложителят публикува ново обявление за концесия при спазване на минималните срокове, посочени в член 39, параграф 3.
Изменението на поредността на критериите по значение не трябва да води до дискриминация.
ДЯЛ III
ПРАВИЛА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОНЦЕСИИТЕ
Член 42
Възлагане на подизпълнители
1. Компетентните национални органи осигуряват спазването на задълженията по член 30, параграф 3 от страна на подизпълнителите чрез подходящи действия, като действат в рамките на своята отговорност и компетентност.
2. В документите зa концесията възлагащият орган или възложителят може, по собствена инициатива или по искане на държава членка, дa поиска оферентът или кандидатът дa посочи в офертата си дела от концесията, за който възнамерява дa използва трети лица подизпълнители, както и всички предложени подизпълнители. Настоящият параграф не засяга въпроса зa отговорността нa основния концесионер.
3. При концесии за строителство и по отношение на услуги, които се предоставят на съоръжения под прекия надзор на възлагащия орган или на възложителя, след възлагането на концесията и най-късно при започването на изпълнението на концесията възлагащият орган или възложителят изисква от концесионера да му посочи името, данните за контакт и представителите на своите подизпълнители, участващи в това строителство или услуги, когато те са известни към този момент. Възлагащият орган или възложителят изисква от концесионера да го уведомява за всякакви промени в тази информация в хода на изпълнението на концесията, както и да му предоставя изискваната информация за всички нови подизпълнители, които се включват на по-късен етап в строителството или предоставянето на услугите.
Независимо от първа алинея държавите членки могат да наложат пряко на концесионера задължението да предоставя необходимата информация.
Първа и втора алинея не се прилагат за доставчиците.
Възлагащите органи и възложителите могат, по собствена инициатива или по искане на съответната държава членка, да разширят прилагането на задълженията, предвидени в първа алинея, например към:
а)
концесии за услуги, различни от тези за услуги, които се предоставят на съоръжения под прекия надзор на възлагащия орган или на възложителите, или на доставчици, участващи в концесии за строителство или услуги;
б)
подизпълнители на подизпълнители на концесионера или още по-надолу по веригата от подизпълнители.
4. За да се избегнат нарушения на задълженията по член 30, параграф 3, могат да се предприемат подходящи мерки, например:
а)
когато националното право на държава членка предвижда механизъм за обща отговорност между подизпълнителите и концесионера, държавата членка прави необходимото съответните правила да се прилагат при спазване на условията по член 30, параграф 3;
б)
възлагащите органи и възложителите могат, по собствена инициатива или по искане на държавите членки, да проверят дали има основания за изключване на подизпълнители в съответствие с член 38, параграфи 4-10. В такъв случай възлагащият орган или възложителят изисква от икономическия оператор да замени подизпълнител, по отношение на който проверката е показала, че има задължителни основания за изключване. Възлагащият орган или възложителят може, по собствена инициатива или по искане на държава членка, да изиска от икономическия оператор да замени подизпълнител, по отношение на който проверката е показала, че има незадължителни основания за изключване.
5. Държавите членки могат да предвидят по-строги правила за отговорност в националното си право.
6. Държавите членки, които решат да въведат мерките по параграфи 1 и 3, уточняват условията за прилагане на тези мерки със законови, подзаконови или административни разпоредби в съответствие с правото на Съюза. При това държавите членки могат да ограничат приложимостта им, например по отношение на определени видове договори, определени категории възлагащи органи, възложители или икономически оператори или определени суми.
Член 43
Изменение на договорите през техния срок на изпълнение
1. Договорите за концесия могат да бъдат изменяни без нова процедура за възлагане на концесия в съответствие с настоящата директива в следните случаи:
а)
когато измененията, независимо от паричната им равностойност, са предвидени в първоначалната документация за концесията чрез ясни, точни и недвусмислени клаузи за преразглеждане, които могат да включват клаузи за изменение на цената или опции. В тези клаузи се посочват обхватът и естеството на възможните изменения или опции, както и условията, при които те може да се използват. Те не предвиждат изменения или опции, които биха променили цялостния характер на концесията;
б)
за допълнително строителство или допълнителни услуги от първоначалния концесионер, които са станали необходими и не са включени в първоначалната концесия, когато смяната на концесионера:
i)
не може да се извърши поради икономически или технически причини, като изисквания за взаимозаменяемост или оперативна съвместимост със съществуващото оборудване, услуги или инсталации, възложени с първоначалната концесия; и
ii)
би предизвикала значително неудобство или съществено дублиране на разходите на възлагащия орган или възложителя.
Независимо от това за концесии, възложени от възлагащия орган с цел извършването на дейност, различна от посочените в приложение II, евентуалното увеличение на цената не може да превишава с повече от 50 % стойността на първоначалната концесия. Когато се правят няколко последователни изменения, това ограничение се прилага за стойността на всяко изменение. Тези последователни изменения не трябва да целят заобикаляне на настоящата директива;
в)
когато са изпълнени всички условия по-долу:
i)
необходимостта от изменение е предизвикана от обстоятелства, които добросъвестен възлагащ орган или възложител не би могъл да предвиди;
ii)
изменението не променя цялостния характер на концесията;
iii)
за концесии, възложени от възлагащия орган за целите на дейност, различна от посочените в приложение II, увеличението на стойността не превишава с повече от 50 % стойността на първоначалната концесия. Когато се правят няколко последователни изменения, това ограничение се прилага за стойността на всяко изменение. Тези последователни изменения не трябва да целят заобикаляне на настоящата директива;
г)
когато нов концесионер заменя концесионера, на който възлагащият орган или възложителят първоначално е възложил концесията, вследствие на:
i)
недвусмислена клауза за преразглеждане или опция в съответствие с буква а);
ii)
цялостно или частично встъпване в положението на първоначалния концесионер след корпоративно преструктуриране, включително поглъщания, сливания, придобивания или несъстоятелност, от друг икономически оператор, който отговаря на първоначално установените критерии за качествен подбор, при условие че това не води до други съществени изменения на договора и не цели заобикаляне на прилагането на настоящата директива; или
iii)
когато възлагащият орган или възложителят сам поема задълженията на основния концесионер по отношение на неговите подизпълнители, ако тази възможност е предвидена в националното законодателство;
д)
когато измененията, независимо от стойността им, не са съществени по смисъла на параграф 4.
Възлагащите органи или възложителите, които са изменили дадена концесия в случаите по букви б) и в) от настоящия параграф, публикуват обявление за това в Официален вестник на Европейския съюз. Това обявление трябва да съдържа информацията, посочена в приложение ХI, и се публикува в съответствие с член 33.
2. В допълнение и без да е необходима проверка дали са спазени условията по параграф 4, букви а)-г), договорите за концесия могат да бъдат изменени, без да е необходимо провеждането на нова процедура за възлагане на концесия в съответствие с настоящата директива, когато стойността на изменението е едновременно под следните две стойности:
i)
прага по член 8; и
ii)
10 % от стойността на първоначалната концесия.
Изменението обаче не може да променя цялостния характер на концесията. Когато се правят няколко последователни изменения, стойността се изчислява въз основа на нетната обща стойност на последователните изменения.
3. За целите на изчисляването на стойността по параграф 1, букви б и в) и параграф 2, когато договорът за концесията съдържа клауза за индексация, за референтна стойност служи актуализираната стойност. Ако договорът за концесията не съдържа клауза за индексация, актуализираната стойност се изчислява въз основа на средната инфлация в държавата членка на възлагащия орган или възложителя.
4. Изменението на договор за концесия в рамките на неговия срок на изпълнение се счита за съществено по смисъла на параграф 1, буква д), когато прави концесията съществено различна по характер от първоначално възложената. При всички случаи, без да се засягат параграфи 1 и 2, изменението се счита за съществено, когато е изпълнено едно или повече от следните условия:
а)
изменението въвежда условия, които, ако бяха част от първоначалната процедура за възлагане на концесия, биха позволили допускането на кандидати, различни от първоначално избраните, или приемането на оферта, различна от първоначално приетата, или биха привлекли към участие в процедурата за възлагане на концесията допълнителни кандидати;
б)
изменението променя икономическия баланс на концесията в полза на концесионера по начин, който не е бил предвиден в първоначалната концесия;
в)
изменението значително разширява обхвата на концесията;
г)
когато нов концесионер заменя концесионера, на когото възлагащият орган или възложителят първоначално е възложил концесията, в случаи, различни от предвидените в параграф 1, буква г).
5. За изменения на разпоредбите на договора на концесията по време на срока на изпълнение, различни от предвидените в параграфи 1 и 2, е необходима нова процедура за възлагане на концесия в съответствие с настоящата директива.
Член 44
Прекратяване на договорите за концесия
Държавите членки осигуряват на възлагащите органи и възложителите възможността при условията, определени от приложимото национално право, да прекратяват договор за концесия по време на неговия срок, ако е изпълнено едно или повече от следните условия:
а)
концесията е изменена по начин, който налага провеждането на нова процедура за възлагане на концесия съгласно изискванията на член 43;
б)
по време на възлагането на концесията концесионерът се е намирал в едно от положенията по член 38, параграф 4 и следователно е трябвало да бъде изключен от процедурата за възлагане на концесия;
в)
Съдът на Европейския съюз е определил в производство по член 258 ДФЕС, че държава членка не е изпълнила задълженията си, произтичащи от Договорите, тъй като възлагащ орган или възложител от тази държава членка е възложил съответната концесия, без да изпълни задълженията си, произтичащи от Договорите и от настоящата директива.
Член 45
Мониторинг и докладване
1. С цел осигуряване на правилно и ефикасно изпълнение държавите членки гарантират, че най-малко посочените в настоящия член задачи се изпълняват от един или повече органи, ведомства или структури. Те посочват на Комисията всички органи, ведомства или структури, компетентни за изпълнението на тези задачи.
2. Държавите членки осигуряват мониторинг на прилагането на правилата за възлагане на концесия. Когато органите или структурите за мониторинг констатират конкретни нарушения, като измама, корупция, конфликт на интереси и други сериозни нередности, или системни проблеми, те трябва да разполагат с правомощията да съобщават за тези нарушения или проблеми на националните одитни органи, съдилища или юрисдикции или други подходящи органи или структури като омбудсмана, националните парламенти или комисиите към тях.
3. Резултатите от дейността по мониторинга съгласно параграф 2 се оповестяват публично чрез подходящи средства за информация.
Комисията може, най-много на всеки три години, да изисква от държавите членки да представят доклад от мониторинга, в който да се прави преглед на най-често срещаните причини за неправилно прилагане на правилата за възлагане на концесия, включително за евентуалните структурни или повтарящи се проблеми при прилагането на правилата, в това число за възможните случаи на измама и друго неправомерно поведение.
4. Държавите членки гарантират, че информацията и насоките относно тълкуването и прилагането на правото на Съюза в сферата на възлагането на концесии се предоставят безплатно, за да се подпомогнат възлагащите органи, възложителите и икономическите оператори при правилното прилагане на правилата на Съюза.
ДЯЛ IV
ИЗМЕНЕНИЯ НА ДИРЕКТИВИ 89/665/ЕИО И 92/13/ЕИО
Член 46
Изменения на Директива 89/665/ЕИО
Директива 89/665/ЕИО се изменя, както следва:
1)
В член 1 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Настоящата директива се прилага за поръчките, посочени в Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (35), освен ако тези поръчки не са изключени от обхвата на директивата в съответствие с членове 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17 и 37 от същата директива.
Настоящата директива се прилага също така за концесии, възложени от възлагащите органи, посочени в Директива 2014/23/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (36), освен ако тези концесии не са изключени от обхвата на директивата в съответствие с членове 10, 11, 12, 17 и 25 от същата директива.
Поръчки по смисъла на настоящата директива включват обществени поръчки, рамкови споразумения, концесии за строителство и услуги и динамични системи за покупка.
Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че по отношение на обществените поръчки, попадащи в обхвата на Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС, решенията, взети от възлагащите органи, могат да бъдат ефективно преразглеждани, и по-специално колкото е възможно най-бързо в съответствие с условията, посочени в членове 2-2е от настоящата директива, на основание, че тези решения са в нарушение на правото на Съюза в областта на обществените поръчки или националните разпоредби, транспониращи това право.
2)
В член 2а параграф 2 се изменя, както следва:
а)
първата алинея се заменя със следното:
„Договор не може да бъде сключен след решението за възлагане на обществена поръчка, попадаща в обхвата на Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС, преди изтичането на срок от най-малко 10 календарни дни, считано от деня след датата, на която решението за възлагане на поръчката е изпратено на съответните оференти и кандидати, когато се използват факс или електронни средства или - когато се използват други средства за комуникация - преди изтичането на срок от най-малко 15 календарни дни, считано от деня след датата, на която решението за възлагане на поръчката е изпратено на заинтересованите участници и кандидати, или най-малко 10 календарни дни, считано от деня след датата на получаване на решението за възлагане на поръчката.“;
б)
в четвъртата алинея първото тире се заменя със следното:
„-
обобщение на съответните причини съгласно член 55, параграф 2 от Директива 2014/24/ЕС, при спазване на член 55, параграф 3 от същата директива, или в член 40, параграф 1, втора алинея от Директива 2014/23/ЕС, при спазване на член 40, параграф 2 от същата директива, и“.
3)
Член 2б се изменя, както следва:
а)
в първата алинея:
i)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако Директива 2014/24/ЕС или когато е приложимо, Директива 2014/23/ЕС, не изисква предварително публикуване на обявление за обществена поръчка в Официален вестник на Европейския съюз;“
ii)
буква в) се заменя със следното:
„в)
по отношение на поръчки, основани на рамково споразумение, както е предвидено в член 33 от Директива 2014/24/ЕС, и в случай на конкретна поръчка, основана на динамична система за покупки, както е предвидено в член 34 от същата директива.“;
б)
във втората алинея първото и второто тире се заменят със следното:
„-
е нарушен член 33, параграф 4, буква в) или член 34, параграф 6 от Директива 2014/24/ЕС, и
-
прогнозната стойност на поръчката се определя като равна на или надвишаваща праговете, предвидени в член 4 от Директива 2014/24/ЕС.“
4)
В член 2в думите „Директива 2004/18/ЕО“ се заменят с думите „Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“.
5)
Член 2г се изменя, както следва:
а)
в параграф 1:
i)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако възлагащият орган е възложил обществена поръчка без предварително публикуване на обявление за обществена поръчка в Официален вестник на Европейския съюз, без това да е допустимо съгласно Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“;
ii)
в буква б) думите „Директива 2004/18/ЕО“ се заменят с думите „Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“;
б)
в параграф 4 първото тире се заменя със следното:
„-
възлагащият орган смята, че възлагането на обществена поръчка без предварително публикуване на обявление за обществена поръчка или концесия в Официален вестник на Европейския съюз е допустимо съгласно Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“;
в)
в параграф 5 първото тире се заменя със следното:
„-
възлагащият орган смята, че възлагането на обществена поръчка е в съответствие с член 33, параграф 4, буква в) или с член 34, параграф 6 от Директива 2014/24/ЕС“.
6)
В член 2е, параграф 1 буква а) се заменя със следното:
„а)
преди изтичането на най-малко 30 календарни дни, считано от деня, следващ датата, на която:
-
възлагащият орган е публикувал обявление за възлагане съгласно членове 50 и 51 от Директива 2014/24/ЕС или съгласно членове 31 и 32 от Директива 2014/23/ЕС, при условие че обявлението съдържа обосновка за решението на възлагащия орган да възложи обществената поръчка без предварително публикуване на обявление за обществена поръчка в Официален вестник на Европейския съюз, или
-
възлагащият орган е уведомил съответните оференти и кандидати за сключването на договора, при условие че тази информация съдържа обобщение на съответните съображения, както е посочено в член 55, параграф 2 от Директива 2014/24/ЕС, при спазване на член 55, параграф 3 от същата директива, или в член 40, параграф 1, втора алинея от Директива 2014/23/ЕС, при спазване на член 40, параграф 2 от същата директива. Тази възможност се прилага и в случаите, посочени в член 2б, първа алинея, буква в) от настоящата директива.“
7)
В член 3 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Комисията може да приложи процедурата, предвидена в параграфи 2-5, когато преди сключване на договора смята, че е извършено тежко нарушение на правото на Съюза в областта на обществените поръчки в хода на процедура по възлагане на обществена поръчка, попадаща в обхвата на Директива 2014/24/ЕС или Директива 2014/23/ЕС.“
Член 47
Изменения на Директива 92/13/ЕИО
Директива 92/13/ЕИО се изменя, както следва:
1)
В член 1 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Настоящата директива се прилага за поръчките, посочени в Директива 2014/25/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (37), освен ако тези поръчки не са изключени от обхвата на директивата в съответствие с членове 18-24, 27-30, 34 или 55 от същата директива.
Поръчките по смисъла на настоящата директива включват обществени поръчки за доставки, строителство и услуги, концесии за строителство и услуги, рамкови споразумения и динамични системи за покупки.
Настоящата директива се прилага също така за концесии, възложени от възложителите, посочени в Директива 2014/23/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (38), освен ако тези поръчки не са изключени от обхвата на директивата в съответствие с членове 10, 12, 13, 14, 16, 17 и 25 от същата директива.
Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че по отношение на поръчките, попадащи в обхвата на Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС, решенията, взети от възложителите, могат да бъдат ефективно преразглеждани, и по-специално колкото е възможно най-бързо в съответствие с условията, посочени в членове 2-2е от настоящата директива, на основание, че тези решения са в нарушение на правото на Съюза в областта на обществените поръчки или националните разпоредби, транспониращи това право.
2)
В член 2а параграф 2 се изменя, както следва:
а)
първата алинея се заменя със следното:
„Договор не може да бъде сключен след решението за възлагане на обществена поръчка, попадаща в обхвата на Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС, преди изтичането на срок от най-малко 10 календарни дни, считано от деня след датата, на която решението за възлагане на поръчката е изпратено на съответните оференти и кандидати, когато се използват факс или електронни средства или - когато се използват други средства за комуникация - преди изтичането на срок от най-малко 15 календарни дни, считано от деня след датата, на която решението за възлагане на поръчката е изпратено на заинтересованите участници и кандидати, или най-малко 10 календарни дни, считано от деня след датата на получаване на решението за възлагане на поръчката.“;
б)
в четвъртата алинея първото тире се заменя със следното:
„-
обобщение на съответните причини съгласно член 75, параграф 2 от Директива 2014/25/ЕС, при спазване на член 75, параграф 3 от същата директива, или член 40, параграф 1, втора алинея от Директива 2014/23/ЕС, при спазване на член 40, параграф 2 от същата директива, и“.
3)
Член 2б се изменя, както следва:
а)
в първата алинея:
i)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако Директива 2014/25/ЕС или когато е приложимо, Директива 2014/23/ЕС не изисква предварително публикуване на обявление в Официален вестник на Европейския съюз;“
ii)
буква в) се заменя със следното:
„в)
в случай на конкретна поръчка, основана на динамична система за покупки, както е предвидено в член 52 от Директива 2014/25/ЕС.“;
б)
във втората алинея първото и второто тире се заменят със следното:
„-
е нарушен член 52, параграф 6 от Директива 2014/25/ЕС, и
-
прогнозната стойност на поръчката се определя като равностойна или надвишаваща праговете, предвидени в член 15 от от Директива 2014/25/ЕС“.
4)
В член 2в думите „Директива 2004/17/ЕО“ се заменят с думите „Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“.
5)
Член 2г се изменя, както следва:
а)
в параграф 1
i)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако възлагащият орган е възложил поръчка без предварително публикуване на обявление в Официален вестник на Европейския съюз, без това да е допустимо съгласно Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“;
ii)
в буква б) думите „Директива 2004/17/ЕО“ се заменят с думите „Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“;
б)
в параграф 4 първото тире се заменя със следното:
„-
възложителят смята, че възлагането на поръчка без предварително публикуване на обявление в Официален вестник на Европейския съюз е допустимо съгласно Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС“;
в)
в параграф 5 първото тире се заменя със следното:
„-
възложителят смята, че възлагането на обществената поръчка е в съответствие с член 52, параграф 6 от Директива 2014/25/ЕС;“.
6)
В член 2е, параграф 1 буква а) се заменя със следното:
„а)
преди изтичането на най-малко 30 календарни дни, считано от деня, следващ датата, на която:
-
възложителят е публикувал обявление за възлагане на обществена поръчка съгласно членове 70 и 71 от Директива 2014/25/ЕС или съгласно членове 31 и 32 от Директива 2014/23/ЕС, при условие че обявлението съдържа обосновка на решението на възложителя да възложи поръчката без предварително публикуване на обявление в Официален вестник на Европейския съюз, или
-
възложителят е уведомил съответните оференти и кандидати за сключването на договора, при условие че тази информация съдържа обобщение на съответните съображения съгласно член 75, параграф 2 от Директива 2014/25/ЕС, при спазване на член 75, параграф 3 от същата директива, или съгласно член 40, параграф 1, втора алинея от Директива 2014/23/ЕС, при спазване на член 40, параграф 2 от същата директива. Тази възможност се прилага и в случаите, посочени в член 2б, първа алинея, буква в) от настоящата директива;“.
7)
В член 8 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Комисията може да използва процедурата, предвидена в параграфи 2-5, когато преди сключване на договор смята, че е извършено тежко нарушение на правото на Общността в областта на обществените поръчки в хода на процедура по възлагане на поръчка, попадаща в обхвата на Директива 2014/25/ЕС или Директива 2014/23/ЕС, или във връзка с член 26, параграф 1, от Директива 2014/25/ЕС за възложителите, за които се прилага тази разпоредба“.
ДЯЛ V
ДЕЛЕГИРАНИ ПРАВОМОЩИЯ, ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 48
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 7, параграф 3, член 9, параграф 4, член 27, параграф 2 и член 30, параграф 4, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 17 април 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 7, параграф 3, член 9, параграф 4, член 27, параграф 2 и член 30, параграф 4, може да бъдат оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 7, параграф 3, член 9, параграф 4, член 27, параграф 2 и член 30, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 49
Процедура по спешност
1. Делегираните актове, приети съгласно настоящия член, влизат в сила незабавно и се прилагат, докато не бъдат представени възражения в съответствие с параграф 2. В нотификацията относно делегирания акт до Европейския парламент и до Съвета се посочват причините за използването на процедурата по спешност.
2. Европейският парламент или Съветът може да възрази срещу делегиран акт в съответствие с процедурата, посочена в член 48, параграф 5. В такъв случай Комисията незабавно отменя акта след нотифицирането на решението на Европейския парламент или на Съвета, с което се представят възражения.
Член 50
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Консултативния комитет за обществени поръчки, създаден с Решение 71/306/ЕИО на Съвета (39). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия член се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 51
Транспониране
1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, до 18 април 2016 г. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези разпоредби.
Когато държавите членки приемат тези мерки, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
2. Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните мерки от националното право, които приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 52
Преходни разпоредби
Позоваванията на член 1, параграф 3, букви а) и б) от Директива 2004/17/ЕО и на член 1, параграфи 3 и 4 и дял III от Директива 2004/18/ЕО се тълкуват като позовавания на настоящата директива.
Член 53
Мониторинг и докладване
Комисията извършва преглед на икономическите последици върху вътрешния пазар, по-специално с оглед на фактори като трансграничното възлагане на договори и разходите за сделките, произтичащи от прилагането на праговете, установени в член 8, и докладва за това на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2019 г. Равнището на праговете се разглежда при преговорите в рамките на СДП, като се вземат предвид въздействието на инфлацията и разходите за сделките. Когато това е възможно и целесъобразно, Комисията разглежда възможността да предложи увеличение на праговите стойности, приложими съгласно СДП, по време на следващия кръг преговори.
В случай на промяна на приложимите прагови стойности по СДП, когато е целесъобразно, след доклада се изготвя законодателно предложение за промяна на праговете, предвидени в настоящата директива.
Комисията прави оценка и на икономическите последици върху вътрешния пазар на изключенията по член 12, като взема предвид специфичните структури в сектора на водоснабдяването, и докладва за това на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2019 г.
Комисията прави преглед на действието на настоящата директива и докладва за това на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2021 г. и на всеки пет години след това въз основа на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 45, параграф 3.
Комисията предоставя публичен достъп до резултатите от прегледите, извършени в съответствие с четвъртата алинея.
Член 54
Влизане в сила
Настоящатa директивa влизa в силa на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник нa Европейския съюз.
Настоящата директива не се прилага за възлагането на концесии, процедурите за които са проведени или които са възложени преди 17 април 2014 г.
Член 55
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 26 февруари 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/23/EU IRÁNYELVE
(2014. február 26.)
a koncessziós szerződésekről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, 62. és 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó egyértelmű uniós szintű szabályok hiánya jogbizonytalanságot eredményez, korlátozza a szolgáltatásnyújtás szabadságát, és torzítja a belső piac működését. Ennek következtében csorbulnak a gazdasági szereplők, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jogai a belső piacon, és e vállalkozások fontos üzleti lehetőségeket szalasztanak el; ugyanakkor a hatóságok esetleg nem tudják a legjobb módon felhasználni a közpénzeket úgy, hogy az uniós polgárok a legkedvezőbb áron jussanak minőségi szolgáltatásokhoz. A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó megfelelő, kiegyensúlyozott és rugalmas jogi keret minden uniós gazdasági szereplő számára biztosítaná a piacokhoz való tényleges és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést és a jogbiztonságot, és segítené az infrastruktúra és a polgároknak nyújtott stratégiai szolgáltatások terén eszközölt állami beruházásokat. Ez a jogi keret a gazdasági szereplők számára is nagyobb jogbiztonságot nyújtana, és alapként, valamint eszközként szolgálhatna a nemzetközi közbeszerzési piacok további megnyitásához és a nemzetközi kereskedelem megerősödéséhez. Különösen fontos, hogy a kkv-k számára jobb hozzáférési lehetőséget biztosítsanak az uniós koncessziós piacokhoz.
(2)
A koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó jogi keretnek világos és egyszerű szabályokat kell tartalmaznia. E szabályoknak kellőképpen tükrözniük kell a koncessziós szerződéseknek a közbeszerzési szerződésekhez képest fennálló sajátosságait, és nem eredményezhetnek túlzott bürokratikus terheket.
(3)
A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” („Európa 2020”) című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiában mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezen belül a koncessziós szerződések fontos szerepet játszanak az infrastruktúra és a stratégiai szolgáltatások hosszú távú strukturális fejlődésében, mivel serkentik a versenyt a belső piacon, lehetővé teszik a magánszektor szakértelmének hasznosítását, hatékonyságra ösztönöznek és elősegítik az innovációt.
(4)
Az építési koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó eljárásra jelenleg 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott alapvető szabályokat kell alkalmazni, a határokon átnyúló szolgáltatási koncessziók odaítélése esetében pedig az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) alapelvei, mindenekelőtt az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának az elve, illetve a Szerződésből eredő elvek - mint például az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság, továbbá az átláthatóság elve - az irányadók. A Szerződés elveinek a nemzeti jogalkotók általi eltérő értelmezése és a különböző tagállamok jogszabályai közötti jelentős eltérések miatt fennáll azonban a jogbizonytalanság veszélye. A jogbizonytalanság veszélyét az Európai Unió Bíróságának kiterjedt ítélkezési gyakorlata is megerősíti; mindazonáltal az ítélkezési gyakorlat csak a koncessziós szerződések odaítélésének egyes aspektusait - és azokat is csak részben - érinti.
Annak érdekében, hogy kiküszöböljük az egységes piacon belül továbbra is fennálló torzulásokat, arra van szükség, hogy uniós szinten, a tagállamok mindegyikére kiterjedően egységesen alkalmazzuk és értelmezzük az EUMSZ-ben rögzített elveket. Ez a közkiadások hatékonyságára is jótékony hatással lenne, helyi és uniós szinten is megkönnyítené a kkv-k számára a koncessziós szerződések odaítélése során az egyenlő hozzáférést és az ezen eljárásokban való, tisztességes feltételek melletti részvételt, valamint elősegítené a fenntartható közpolitikai célok megvalósítását.
(5)
Az irányelv elismeri és megerősíti a tagállamok és az állami hatóságok jogát arra, hogy döntsenek az építési beruházások teljesítésére és a szolgáltatások nyújtására általuk legmegfelelőbbnek ítélt irányítási formáról. Az irányelvnek semmilyen módon nem szabad befolyásolnia a tagállamok és az állami hatóságok arra vonatkozó szabadságát, hogy a lakosság részére közvetlenül valósítsanak meg építési beruházásokat vagy nyújtsanak közszolgáltatásokat, illetve e tevékenységeket kiszervezve azokkal harmadik feleket bízzanak meg. A tagállamok vagy hatóságaik számára lehetővé kell tenni, hogy közérdekű célkitűzéseik megvalósítása érdekében - az uniós joggal összhangban - továbbra is szabadon határozzák meg és pontosítsák a nyújtandó szolgáltatások jellemzőit, többek között a szolgáltatások minőségére vagy árára vonatkozó feltételeket.
(6)
Emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok az EUMSZ-ben rögzített alapelveknek, nevezetesen az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, az átláthatóság és a személyek szabad mozgása elvének megfelelve szabadon dönthetnek arról, hogy hogyan szervezik meg a szolgáltatások nyújtását: általános gazdasági érdekű szolgáltatásként, nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásként, vagy e kettő kombinációjaként. Arra is emlékeztetni kell, hogy az irányelv nem érinti az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó szabadságát, hogy közérdekű célkitűzéseik megvalósítása érdekében meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatások minőségére vonatkozó feltételeket is. Az irányelv ezenkívül nem érinti az állami, területi és települési hatóságok azon hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkével és az EUMSZ-hez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt 26. jegyzőkönyvvel összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, hajtassanak végre és finanszírozzanak. Ezenkívül ez az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával vagy a tagállamok által - különösen szociális területen - az Unió versenyjogi szabályaival összhangban nyújtott támogatási rendszerekkel. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások nem tartoznak ennek az irányelvnek a hatálya alá;
(7)
Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem vonhatja maga után sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációját, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációját.
(8)
A bizonyos értéket elérő vagy meghaladó koncessziók esetében az EUMSZ-ben rögzített elvekkel összhangban indokolt rendelkezni az ilyen szerződések odaítélésére vonatkozó nemzeti eljárások minimális összehangolásáról a versenynek a koncessziós eljárások során történő biztosítása és a megfelelő jogbiztonság garantálása érdekében. Az említett összehangoló rendelkezések nem léphetik túl a fent említett célok eléréséhez szükséges mértéket, és bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítaniuk. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az említett rendelkezéseket kiegészítsék és továbbfejlesszék, ha ezt indokoltnak tartják, különösen a fent említett elveknek való jobb megfelelés érdekében.
(9)
Egyértelművé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők csoportjai - beleértve azt is, amikor ideiglenes társulás keretében működnek együtt - anélkül is részt vehetnek az odaítélési eljárásban, hogy bizonyos meghatározott társasági formával rendelkeznének. Amennyiben ez szükséges - például együttes felelősség követelménye esetén - a koncesszió ilyen csoportoknak való odaítélése esetén meghatározott társasági forma írható elő számukra. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő pontosan meghatározhatja, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük az eljárásban önállóan részt vevő gazdasági szereplők számára előírt, gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó követelményeket, illetve műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó szempontokat. A koncessziós szerződés gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése esetében szükséges lehet olyan feltételek meghatározása, amelyek az egyéni résztvevőkre nem vonatkoznak. Ezen feltételeknek objektíven indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és szerepelhet közöttük például az, hogy a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás céljára jelöljenek ki egy közös képviselőt vagy egy vezető partnert, vagy adjanak tájékoztatást a felépítésükről.
(10)
Összehangoló rendelkezéseket kell bevezetni az energetikai, szállítási és postai szolgáltatási ágazatban folytatott építési és szolgáltatási koncessziók odaítélésére vonatkozóan is, tekintettel egyrészt arra, hogy a nemzeti hatóságok befolyásolhatják az ezen ágazatokban működő szereplők magatartását, másrészt pedig arra, hogy az említett szereplők zárt jellegű piacokon tevékenykednek, mivel a tagállamok különleges vagy kizárólagos jogokat biztosítanak az érintett szolgáltatások nyújtására szolgáló hálózatok ellátására, rendelkezésre bocsátására és üzemeltetésére vonatkozóan.
(11)
A koncesszió olyan visszterhes szerződés, melynek révén egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megbíz egy vagy több gazdasági szereplőt építési beruházás teljesítésével vagy szolgáltatás nyújtásával és irányításával. E szerződések tárgya építési beruházás vagy szolgáltatás koncesszióba adás révén történő beszerzése, amelynek ellenértéke az építmény vagy szolgáltatás hasznosítási jogának átadása fizetséggel együtt vagy anélkül. E szerződések előírhatják a tulajdonjog átruházását az ajánlatkérő szervre vagy közszolgáltató ajánlatkérőre, ez azonban nem szükségszerű; az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő azonban minden esetben megszerzi az építési beruházás vagy szolgáltatás hasznát.
(12)
Ezen irányelv alkalmazásában egyértelművé kell tenni, hogy nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá az, ha pusztán valamely tevékenység finanszírozására kerül sor - különösen támogatás formájában -, amihez gyakran kapcsolódik a kapott összegek visszatérítésének kötelezettsége, ha azokat nem használták fel a szándékolt célokra.
(13)
Ezen kívül nem tekintendők koncessziónak az olyan rendszerek, amelyekben kivétel nélkül minden olyan gazdasági szereplő, aki vagy amely bizonyos feltételeknek megfelel, jogosult egy meghatározott feladat végzésére - mint például a szabad fogyasztói választást lehetővé tevő rendszerek vagy a szolgáltatásiutalvány-rendszerek -, abban az esetben sem, ha azok a hatóság és a gazdasági szereplők közötti jogi megállapodáson alapulnak. E rendszerek alapja jellemzően olyan hatósági döntés, amely meghatározza azokat az átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételeket, amelyekkel a gazdasági szereplők folyamatosan jelen lehetnek meghatározott szolgáltatások, például a szociális szolgáltatások piacán, lehetővé téve ezáltal, hogy a vevők válasszanak a szolgáltatók közül.
(14)
Nem minősülhetnek koncessziós szerződésnek egyes olyan tagállami aktusok sem, például felhatalmazások vagy engedélyek, amelyekben a tagállam vagy annak valamely hatósága meghatározza egy gazdasági tevékenység gyakorlásának feltételeit - ideértve az egy adott művelet végzésére vonatkozó feltételt -, de amelyeket jellemzően nem az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kezdeményezésére, hanem a gazdasági szereplő kérésére adnak ki, és amelyek esetében a gazdasági szereplő bármikor szabadon felhagyhat az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítésével. Ezen tagállami aktusok esetében a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) különös rendelkezéseit lehet alkalmazni. Ezen állami aktusokkal ellentétben a koncessziós szerződések kölcsönösen kötelező erejű kötelezettségeket írnak elő, és az építési beruházás vagy a szolgáltatás teljesítésére az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által meghatározott, jogilag érvényesíthető, konkrét követelmények vonatkoznak.
(15)
Szintén nem minősülnek koncessziós szerződésnek ezen irányelv alkalmazásában az olyan megállapodások, amelyek tárgya egy gazdasági szereplő arra vonatkozó joga, hogy - magán- vagy közjogi rendelkezések alapján - bizonyos közterületeket vagy erőforrásokat, például - különösen a tengeri, belvízi vagy légi közlekedési ágazatban - földterületeket vagy bármilyen köztulajdont használjon, és amelyek esetében az állam vagy az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő csupán az ezek használatára vonatkozó általános feltételeket határozza meg, anélkül, hogy konkrét építési beruházásra vagy szolgáltatásra tartana igényt. Általában ez a helyzet a közterületek vagy földterületek bérbeadása esetén; az ezekre vonatkozó bérleti szerződések jellemzően meghatározzák azokat a feltételeket, amelyekkel a bérlő használatba veheti az ingatlant, továbbá rögzítik az ingatlan használati célját, a bérbeadónak és a bérlőnek az ingatlan fenntartásával kapcsolatos kötelezettségeit, a bérlet időtartamát és az ingatlannak a bérbeadó birtokába való visszajuttatását, valamint a bérleti díjat és a bérlő által fizetendő esetleges költségeket.
(16)
Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők koncessziónak az olyan megállapodások sem, amelyek szolgalmi jogot biztosítanak köztulajdonban lévő ingatlan használatához közszolgáltatás céljából működtetett, helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése céljából, abban az esetben, ha az említett megállapodások nem írnak elő ellátási vagy szolgáltatási kötelezettséget az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, illetve nem foglalják magukban azt, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő saját részére vagy a végfelhasználók részére szolgáltatásokat szerezzen meg.
(17)
Nem tartozhatnak ennek az irányelvnek a hatálya alá az olyan szerződések, amelyek nem rendelkeznek a szerződő fél részére teljesítendő kifizetésről, és amelyek esetén a szerződő fél a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban általa viselt valamennyi költség és befektetés megtérülését biztosító, szabályozott díjtételek alapján kap ellentételezést.
(18)
A koncesszió és a közbeszerzési szerződés fogalmának értelmezésével kapcsolatos nehézségek folyamatos jogbizonytalanságot idéznek elő az érdekelt felek körében, ebből következően az Európai Unió Bírósága számos ítéletet hozott ezzel kapcsolatban. Ezért a koncesszió fogalommeghatározását pontosítani kell, különösen a működési kockázat fogalmára való utalással. A koncesszió fő jellemzője - az építmény vagy szolgáltatás hasznosításának joga - mindig együtt jár a gazdasági jellegű működési kockázatnak a koncessziós jogosultra való átszállásával, ami magában foglalja azt a lehetőséget is, hogy a befektetés, valamint az odaítélt építmény vagy szolgáltatás üzemeltetése során felmerült költségek szokásos üzemeltetési körülmények között nem térülnek meg a koncessziós jogosult számára, akkor sem, ha a kockázat egy része továbbra is a ajánlatkérő szervet, illetve közszolgáltató ajánlatkérőt terheli. A koncesszió odaítélésére vonatkozó speciális közbeszerzési szabályok alkalmazása nem lenne indokolt, ha az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő olyan minimumbevételt garantálna a gazdasági szereplő részére, amelynek összege eléri vagy meghaladja azt a ráfordítást, amelyet a gazdasági szereplőnek a szerződés teljesítéséhez vállalnia kell, és ezáltal mentesítené a gazdasági szereplőt minden esetleges veszteségtől. Egyértelművé kell tenni ugyanakkor, hogy az olyan, kizárólag az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által finanszírozott megállapodásokat, amelyek esetében az építési beruházást kivitelező vagy a szolgáltatást nyújtó gazdasági szereplő által végrehajtott beruházás, illetve nála felmerült költség megtérülése a szolgáltatás vagy tárgyi eszköz aktuális keresletétől, illetve kínálatától függ, koncessziónak kell tekinteni.
(19)
Ha az adott ágazatra vonatkozó szabályozás kiküszöböli a kockázatot azáltal, hogy garantálja a koncessziós jogosult számára a szerződés teljesítése kapcsán általa végrehajtott beruházások és nála felmerült költségek teljes megtérülését, akkor az említett szerződés nem tekinthető az ezen irányelv értelmében vett koncessziónak. Az, hogy a kockázat kezdettől fogva korlátozott, nem zárja ki azt, hogy a szerződés koncessziónak minősüljön. Ez lehet a helyzet például a szabályozott díjtételekkel működő ágazatokban, vagy akkor, ha a működési kockázatot olyan szerződéses megállapodások révén korlátozzák, amelyek részleges kártérítést írnak elő, többek között a koncesszió idő előtti, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek felróható okok vagy vis maior miatt bekövetkező megszűnésének esetére.
(20)
A működési kockázat a felek által nem befolyásolható tényezőkből ered. Annak megítélése szempontjából, hogy egy adott megállapodás koncessziós megállapodásnak minősül-e, nem meghatározó jelentőségűek az olyan kockázatok, mint a rossz gazdálkodás kockázata, a gazdasági szereplő nemteljesítési kockázata vagy a vis maior bekövetkezésének kockázata, hiszen ezek a kockázatok minden szerződésnek velejárói, akkor is, ha közbeszerzési szerződésről vagy koncessziós szerződésről van szó. A működési kockázat a piac változékonyságának való kitettség kockázatát jelenti, amely lehet akár a kereslet, akár a kínálat terén jelentkező kockázat, vagy a két kockázat együttesen. A keresleti kockázat a szerződés tárgyát képező építmény vagy szolgáltatás iránti aktuális kereslethez kapcsolódó kockázat. A kínálati kockázat pedig a szerződés tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódó kockázat, különösen az, ha a szolgáltatásnyújtás és az iránta való kereslet nem felel meg egymásnak. A működési kockázat felmérése céljából következetes és egységes módon figyelembe kell venni a koncessziós jogosult által eszközölt minden beruházás és a jogosultnál felmerült minden költség és bevétel nettó jelenértékét.
(21)
A „közjogi intézmények” fogalmát az Európai Unió Bírósága többször is megvizsgálta. Több pontosító megállapítás kulcsfontosságú e fogalom értelmezésében. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy az olyan szervezet, amely normál piaci feltételek között működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi szervnek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták vagy amelyek teljesítésével megbízták, ipari vagy kereskedelmi jellegűnek minősíthetők. Továbbá, a Bíróság megvizsgálta az említett szervezetek finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és kijelentette, hogy a „nagyobb részben” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá a finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek.
(22)
Helyénvaló meghatározni a „különleges jogok” és a „kizárólagos jogok” fogalmát, mivel ezek a fogalmak kulcsfontosságúak ezen irányelv hatályának és a közszolgáltató ajánlatkérő fogalmának a meghatározásában. Egyértelművé kell tenni, hogy azok a szervezetek, amelyek nem a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők és nem is közvállalkozások, csak annyiban tartoznak ezen irányelv rendelkezéseinek a hatálya alá, amennyiben különleges vagy kizárólagos jog alapján gyakorolnak valamilyen, ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet. Nem tekintendők azonban közszolgáltató ajánlatkérőknek, ha a fentebb említett jogokat olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív szempontok, különösen uniós jogszabályok alapján történt. Az említett jogszabályok közé tartozik a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), a 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), továbbá a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10). Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a jogszabályok e felsorolása nem kimerítő, továbbá hogy a bármilyen formában biztosított olyan jogok, amelyeket más olyan eljárások során adtak meg, amelyekben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyekben a jogok megadása objektív szempontok alapján történt, nem relevánsak az ezen irányelv hatálya alá tartozó közszolgáltató ajánlatkérők meghatározása szempontjából.
(23)
Az irányelv csak azokra a koncessziós szerződésekre alkalmazható, amelyeknek értéke elér vagy meghalad egy bizonyos olyan értékhatárt, amely más, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők tagállamától eltérő tagállamban letelepedett gazdasági szereplők számára jelzi, hogy a koncesszió határon átnyúló érdekű. Ezért meg kell határozni a becsült koncessziós érték számítási módszerét, és annak azonosnak kellene lennie az építési, illetve szolgáltatási koncessziók esetén, mivel mindkét koncessziónál gyakori, hogy építési beruházással és szolgáltatással kapcsolatos elemek egyaránt szerepelnek benne. A számításkor figyelembe kell venni a koncessziós jogosultnak azon héa nélkül számított teljes bevételét, amely az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők becslése alapján a szerződés időtartama alatt a koncesszió tárgyát képező építési beruházás és szolgáltatás ellenértékeként folyik majd be.
(24)
A piaci verseny tényleges biztosítása érdekében, valamint a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályoknak az energetikai, szállítási és postai szolgáltatási ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása céljából az irányelv hatálya alá sorolandó jogalanyokat nem a jogállásuk, hanem más szempontok alapján kell meghatározni. Biztosítani kell tehát azt, hogy a közszektorban, illetve a magánszektorban működő ajánlatkérőkkel szembeni egyenlő bánásmód ne sérüljön. Az EUMSZ 345. cikkével összhangban arról is gondoskodni kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok megsértésére ne kerüljön sor. Ezért pontos és egységes szabályokat kell alkalmazni a koncessziók a fent említett tevékenységek valamelyikét folytató szervezet általi odaítélését függetlenül attól, hogy az adott szervezet az állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, közvállalkozás vagy más, különleges vagy kizárólagos jogokat élvező szervezet. Azokat a szervezeteket, amelyek a nemzeti jog értelmében a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felelősek, az adott tevékenységet folytató szervezetnek kell tekinteni.
(25)
Egyértelművé kell tenni, hogy a repülőterekkel kapcsolatos releváns tevékenységekbe beletartoznak azok az utasoknak nyújtott szolgáltatások is, amelyek a repülőtéri létesítmények zavartalan működését segítik, és amelyek üzemeltetése egy jól működő, modern repülőtértől elvárt, például üzletek, éttermek és parkoló működtetése.
(26)
Egyes szervezetek egyaránt foglalkoznak hő és hűtés termelésével, szállításával vagy elosztásával. Bizonytalanságok adódhatnak azzal kapcsolatban, hogy mely szabályok vonatkoznak a fűtési és a hűtési tevékenységekre egyaránt. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a hőenergia szállítása és/vagy elosztása a II. melléklet hatálya alá tartozó tevékenység, és ezért a fűtési ágazatban tevékenykedő szervezetekre ezen irányelvnek a közszolgáltató ajánlatkérőkre vonatkozó szabályai vonatkoznak, amennyiben e szervezetek annak minősülnek. A hűtési ágazatban tevékenykedő szervezetekre azonban ezen irányelv ajánlatkérő szervekre vonatkozó szabályai vonatkoznak, amennyiben e szervezetek annak minősülnek. Végezetül, egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési és hűtési szolgáltatást egyaránt magukban foglaló odaítélt koncessziókat a több tevékenységre kiterjedő szerződések rendelkezései alapján kell vizsgálni annak meghatározásakor, hogy az odaítélésükre vonatkoznak-e a közbeszerzési szabályok, és ha igen, melyek.
(27)
Mielőtt mérlegelnénk ezen irányelv hatályának a hűtési ágazat tekintetében történő bárminemű megváltoztatását, meg kell vizsgálni az ágazat helyzetét, hogy arról megfelelő információ álljon rendelkezésre, különös tekintettel a versenyhelyzetre, a határon átnyúló beszerzés mértékére és az érdekeltek véleményére. Tekintettel arra, hogy ezen irányelv alkalmazásának a hűtési ágazatra való kiterjesztése jelentős hatással járna a piacnyitás tekintetében, a fenti vizsgálatot el kell végezni az irányelv hatásvizsgálatakor.
(28)
Egyértelművé kell tenni, hogy a II. melléklet 1. és 2. bekezdésének alkalmazásában az „ellátás” kifejezés magában foglalja az előállítást/termelést, a nagykereskedelmet és a kiskereskedelmet is. A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban az említett melléklet 6. bekezdésének hatálya alá tartozik.
(29)
Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyának függvényében kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy az ajánlatkérő szerveknek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia. A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő az ajánlatkérő szerv, illetve a közszolgáltató ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett ajánlatkérő szerv fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelműen meg kell határozni, hogy az egyetlen szerződés kötésének szükségességét egyidejűleg indokolhatják műszaki és gazdasági szempontok.
(30)
A szétválasztható vegyes szerződések esetében az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részeire külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Meg kell azonban határozni, hogy milyen szabályok vonatkoznak arra az esetre, ha az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők amellett döntenek, hogy a koncessziós elemet és az egyéb elemeket egyaránt tartalmazó szerződést ítélnek oda, függetlenül ezek értékétől és attól, hogy egyébként milyen jogi szabályozás vonatkozna rájuk. Különös rendelkezéseket kell meghatározni az olyan vegyes szerződések tekintetében, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozásúak, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek a EUMSZ hatálya alá.
(31)
A közszolgáltató ajánlatkérők olyan koncessziós szerződést is odaítélhetnek, amelyek többféle tevékenységre vonatkozó, adott esetben különböző jogi szabályozás alá tartozó követelmények teljesítését célozzák. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha egyetlen koncesszió többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni az alkalmazandó jogi előírásokat. A koncesszió fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott koncesszió révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet az ajánlattevő a koncessziós érték becslése és a koncesszió odaítéléséhez szükséges dokumentáció összeállítása céljából végzett. Egyes esetekben objektív módon lehetetlen meghatározni, mi a koncesszió fő tárgyát képező tevékenység. Meg kell határozni, hogy ilyen esetekben milyen szabályokat kell alkalmazni.
(32)
Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatást csak egyetlen ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő - állami, települési vagy területi hatóság vagy közjogi szerv -, illetve ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen társulása tud biztosítani, amely az EUMSZ-szel összeegyeztethető nemzetitörvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ilyen esetekben az ebben a preambulumbekezdésben említett ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő vagy ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők társulása az említett szervezeteknek ezen irányelv alkalmazása nélkül ítélhet oda koncessziókat.
(33)
Indokolt továbbá kizárni az irányelv alkalmazási köréből azokat a gazdasági szereplőknek odaítélt szolgáltatási koncessziókat, amelyek esetében a koncesszió odaítélése olyan kizárólagos jog alapján történik, amelyet a szóban forgó gazdasági szereplő nemzeti törvények, rendeletek vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés alapján, az EUMSZ-ben és a II. mellékletben említett tevékenységekkel kapcsolatos piacra jutás közös szabályait megállapító uniós jogszabályokban foglalt előírásokkal összhangban élvez, hiszen ez a kizárólagos jog lehetetlenné teszi a versenyeztetésen alapuló eljárás alapján történő odaítélést. Ettől eltérve és az ezen irányelv hatálya alóli általános kizárás jogi következményeinek sérelme nélkül, a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említettek szerinti koncessziókra vonatkoznia kell annak a kötelezettségnek, hogy az alapvető átláthatóság biztosítása érdekében a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót kell közzétenni, kivéve, ha ágazati jogszabály rendelkezik az említett átláthatóság feltételeiről. Amennyiben egy tagállam a II. mellékletben említett valamely tevékenység folytatása tekintetében kizárólagos jogot ad egy gazdasági szereplőnek, a jobb átláthatóság érdekében erről tájékoztatnia kell a Bizottságot.
(34)
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az alapvető biztonsági érdekek, a katonai felszerelések, az érzékeny felszerelések, az érzékeny építési beruházás, valamint az érzékeny szolgáltatás fogalmát a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
(35)
Ez az irányelv nem érintheti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az uniós joggal összhangban szabadon válasszák meg a szerencsejátékok és fogadások szervezésének és ellenőrzésének módszereit, ideértve például az engedélyezést. Helyénvaló kizárni ezen irányelv hatálya alól azokat a lottójáték működtetésére vonatkozó koncessziókat, amelyeket valamely tagállam az EUMSZ-szel összhangban álló, vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti vagy közzétett közigazgatási előírások szerint nem nyilvános eljárás keretében megadott kizárólagos jog alapján ítél oda valamely gazdasági szereplőnek. A kizárást egyrészt az indokolja, hogy az egyetlen gazdasági szereplőnek biztosított kizárólagos jog folytán a versenyeljárás nem alkalmazható, másrészt az, hogy meg kell őrizni a tagállamok lehetőségét a szerencsejáték-ágazat nemzeti szintű szabályozására, tekintettel a közrend és a társadalmi rend védelmével kapcsolatos kötelezettségeikre.
(36)
Ezen irányelv nem alkalmazható bizonyos, nonprofit szervezetek vagy szövetségek által üzemeltetett sürgősségi szolgálatokra, mivel e szervezetek sajátos jellegét nehéz lenne megőrizni, ha a szolgáltatókat az ezen irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban választanák ki. A kizárást azonban a szükséges minimumra kell korlátozni, és ezért kifejezetten meg kell határozni, hogy a betegszállító mentőszolgálatok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. Ezzel kapcsolatban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a 601-es CPV-csoport (szárazföldi szállítási szolgáltatások) nem terjed ki a mentőszolgálatokra, mivel azok a 8514-es CPV-osztályba tartoznak. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállító mentőszolgálatok, a szociális és egyéb specifikus szolgáltatásokra vonatkozó külön rendszert(könnyített rendszer) kell alkalmazni. Ebből következően a mentőszolgálatokra vonatkozó vegyes koncessziós szerződésekre is általában a könnyített rendszert kell alkalmazni, ha a betegszállító mentőszolgálat értéke nagyobb, mint a többi mentőszolgálaté.
(37)
Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv kizárólag a tagállami ajánlatkérő szervekre és közszolgáltató ajánlatkérőkre vonatkozik. Következésképpen a politikai pártok általában véve nem tartoznak az irányelv hatálya alá, mivel nem ajánlatkérő szervek és nem közszolgáltató ajánlatkérők. Mindazonáltal egyes tagállamokban a közjogi szerv kifejezés magában foglalhatja a politikai pártokat is. Egyes szolgáltatások azonban (mint például a propagandafilm- készítés vagy a propagandavideofilm-készítés), amennyiben választási kampány keretében nyújtják őket, annyira elválaszthatatlanok a szolgáltató politikai nézeteitől, hogy a szolgáltatókat általában olyan módon választják ki, amelyre nem vonatkozhatnak a koncessziós szabályok. Végezetül emlékeztetni kell arra is, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára és finanszírozására nem ezen irányelv előírásai vonatkoznak.
(38)
Számos olyan közszolgáltató ajánlatkérő létezik, amely felépítését tekintve több különálló vállalkozásból álló gazdasági csoport, és gyakori, hogy ezen különálló vállalkozások mindegyikének speciális szerepe van a gazdasági csoporton belül. Indokolt ezért kizárni egyes szolgáltatási és építési koncessziókat, amelyeket olyan vállalkozásnak ítéltek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatási és építési koncessziókat, amelyeket olyan közös vállalkozásnak ítéltek oda, amelyet több közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek a koncesszióba adó közszolgáltató ajánlatkérő maga is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek a közszolgáltató ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalkozások javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen azon felső határ tekintetében, amelyen belül a vállalkozások az árbevételük egy részét a piacon szerezhetik meg és amely felett elveszítenék annak lehetőségét, hogy az eljárást megindító felhívás nélkül koncessziót ítéljenek nekik oda, továbbá a közös vállalkozások alapítása tekintetében, valamint e közös vállalkozások és az azokat alkotó közszolgáltató ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében.
(39)
A vállalkozásokat kapcsolt vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő és az érintett vállalkozás közül az egyik közvetlen vagy közvetett meghatározó befolyást gyakorol a másikra, vagy amennyiben mindketten ugyanazon vállalkozás meghatározó befolyása alatt állnak; ebben a kontextusban a magántőke részesedése önmagában nem tekinthető relevánsnak. Az arra vonatkozó ellenőrzésnek, hogy valamely vállalkozás kapcsolódik-e egy adott közszolgáltató ajánlatkérőhöz, a lehető legkönnyebben elvégezhetőnek kell lennie. Következésképpen, mivel a közvetlen vagy közvetett befolyás fennállását egyébként is ellenőrizni kell annak meghatározásakor, hogy az érintett vállalkozásoknak és közszolgáltató ajánlatkérőknek összevont éves beszámolót kell-e készíteniük, a vállalkozásokat kapcsoltnak kell tekinteni, ha éves beszámolójuk összevont. Az összevont beszámolókra alkalmazandó uniós szabályok azonban bizonyos esetekben nem alkalmazhatók, például az érintett vállalkozások mérete miatt, vagy mert társasági formájuk nem felel meg bizonyos követelményeknek. Ezekben az esetekben, amikor a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) nem alkalmazandó, meg kell vizsgálni, hogy a tulajdonjog, a pénzügyi részesedés vagy az ezen vállalkozásokra vonatkozó szabályok figyelembevételével fennáll-e közvetett vagy közvetlen befolyás.
(40)
A vízügyi ágazatban adott koncessziókra gyakran egyedi és komplex szabályozás vonatkozik, amely külön mérlegelést igényel, tekintettel arra, hogy a víz azon közjavak közé tartozik, amelyek minden uniós polgár számára alapvető fontosságúak. Az említett szabályozás egyedi jellege indokolttá teszi, hogy a vízügyi ágazat egyes területei ne tartozzanak ezen irányelv hatálya alá. Ki kell zárni a hatály alól az ivóvíz termelése, szállítása vagy elosztása terén közszolgáltatás nyújtása céljából működtetett, helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátására vagy üzemeltetésére, vagy az ilyen hálózatok ivóvízzel történő ellátására adott koncessziókat. A szennyvízelvezetésre és -kezelésre, vízépítési projektekre, öntözésre vagy termőföld-lecsapolásra adott koncessziókat szintén ki kell zárni az irányelv hatálya alól, amennyiben egy kizárt tevékenységhez kapcsolódnak, feltéve, hogy az ivóvízellátásra használandó víz mennyisége meghaladja az ezen projektek, illetve öntöző- és lecsapolási berendezések révén kinyert víz 20 %-át.
(41)
Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, a II. mellékletben említett tevékenységekre irányuló koncessziókra, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, közvetlen módon ki vannak téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott, amit a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 27. és 28. cikkével összhangban e célra előírt eljárás alkalmazásával állapítanak meg. Indokolt tehát fenntartani az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra, vagy egy ágazat részeire alkalmazandó eljárást, amely lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a piac verseny előtti jelenlegi vagy jövőbeli megnyitásának hatásait. Ennek az eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell biztosítania, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását. A jogbiztonság érdekében le kell szögezni, hogy az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi (14) irányelv 30. cikke alapján elfogadott határozatok továbbra is alkalmazandók.
(42)
Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a koncesszióknak nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját számlájukra való odaítélésére. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azoknak a koncesszióknak az odaítélésére, amelyekre különös nemzetközi szabályok vonatkoznak.
(43)
Egyes audiovizuális és rádióműsor-szolgáltatási tevékenységekre irányuló koncesszió odaítélése során olyan kulturális és társadalmi jelentőségű szempontokat is figyelembe kell venni, amelyek miatt nem megfelelő a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályok alkalmazása. Ezért kivételt kell megállapítani azokra a szolgáltatási koncessziókra, amelyeket maguk a médiaszolgáltatók ítélnek oda felhasználásra kész programanyagok megvételére, fejlesztésére, gyártására vagy közös gyártására, illetve egyéb előkészítő szolgáltatásokra, mint például a programanyag gyártásához szükséges forgatókönyvre vagy előadóművészi előadásra vonatkozóan. Egyértelművé kell tenni, hogy ezeknek a kivételeknek egyaránt vonatkozniuk kell a műsorszolgáltatásokra és a lekérhető (nem lineáris) szolgáltatásokra. A kivétel azonban nem alkalmazandó az ilyen programanyagok gyártásához, közös gyártásához és terjesztéséhez szükséges műszaki berendezéssel való ellátásra.
(44)
Ez az irányelv nem sérti a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozásáról rendelkezzenek, amennyiben a műsorszolgáltató szervezetek a finanszírozást a közszolgálati megbízatásuk teljesítése érdekében kapják, annak megfelelően, ahogyan a közszolgálati megbízatást az egyes tagállamok az EUMSZ-hez és az EUSZ-hez csatolt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló 29. jegyzőkönyvvel összhangban meghatározzák, megszervezik és az érintett műsorszolgáltatókra ruházzák.
(45)
Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy a közszférába tartozó szervezetek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak az ezen irányelvben meghatározott koncessziós szabályok. A tagállamok - sőt az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők is - eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Ezért szükséges annak tisztázása, hogy a közszférán belül kötött szerződésekre mely esetekben nem alkalmazandók az ezen irányelvben meghatározott szabályok. E pontosításnak az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatában megállapított elveken kell alapulnia. Önmagában az a tény, hogy egy megállapodásban mindkét fél hatóság, nem zárja ki az ezen irányelvben meghatározott szabályok alkalmazását. Az ezen irányelvben meghatározott szabályok alkalmazása ugyanakkor nem képezheti akadályát annak, hogy a hatóságok saját forrásaik felhasználásával lássák el a rájuk bízott közszolgáltatási feladatokat, amibe beletartozik a más hatóságokkal folytatott együttműködés lehetősége is. Gondoskodni kell arról, hogy a közszférabeli szervek közötti mentesített együttműködés ne eredményezze a verseny torzulását a magán gazdasági szereplők tekintetében, oly módon, hogy egy magánszolgáltatót előnyös helyzetbe hoz a versenytársaival szemben.
(46)
A kontrollált jogi személyeknek odaítélt koncessziókra nem alkalmazhatóak az ezen irányelvben előírt eljárások, ha az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az érintett jogi személy felett a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz hasonló kontrollt gyakorol, feltéve, hogy a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át teszik ki a kontrolláló ajánlatkérő szerv, közszolgáltató ajánlatkérő vagy az ezen ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő által kontrollált jogi személyek által rábízott feladatok, függetlenül attól, hogy a szerződés teljesítése kinek a javára történik. A kivétel nem vonatkozhat azokra a helyzetekre, amikor valamely magán gazdasági szereplő közvetlen tőkerészesedéssel bír a kontrollált jogi személyben, mivel ilyen körülmények között a koncesszió versenyeztetésen alapuló eljárás nélküli odaítélése a tőkerészesedéssel bíró magán gazdasági szereplőt jogosulatlan előnyhöz juttatná versenytársaival szemben. Figyelemmel azonban a kötelező tagságú közjogi szervek - például az egyes közszolgáltatások irányításáért vagy gyakorlásáért felelős szervezetek - sajátosságaira, a fentieket nem kell alkalmazni abban az esetben, ha meghatározott magán gazdasági szereplőknek a Szerződésekkel összhangban álló nemzeti jogszabályi rendelkezés alapján kötelező részesedéssel bírniuk a kontrollált jogi személy tőkéjében, feltéve, hogy ez a részesedés nem biztosít kontrollt és nem blokkoló jellegű, és nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy csupán a kontrollált jogi személy tőkéjében való közvetlen magánrészesedés bír meghatározó jelentőséggel.
Ezért ha a kontrolláló ajánlatkérő szerv(ek)ben vagy közszolgáltató ajánlatkérő(k)ben magántőkének is van részesedése, ez nem zárja ki, hogy a kontrollált jogi személlyel ezen irányelv eljárásainak alkalmazása nélkül közbeszerzési szerződés odaítélésére kerüljön sor, mivel az ilyen részesedés nem érinti hátrányosan a magán gazdasági szereplők közötti versenyt. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy azon ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők - például közjogi szervek - számára, amelyekben magántőkének is lehet részesedése, lehetővé kell tenni, hogy élhessenek a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességgel. Következésképpen ha a horizontális együttműködésre vonatkozó összes többi feltétel teljesül, akkor a horizontális együttműködésre vonatkozó mentességnek az ilyen ajánlatkérő szervekre vagy közszolgáltató ajánlatkérőkre is ki kell terjednie, amennyiben a szerződés kizárólag ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között jött létre.
(47)
Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy közösen nyújtanak közszolgáltatásokat együttműködés útján, anélkül, hogy kötelesek lennének meghatározott társasági formát felvenni. Az együttműködés kiterjedhet a részt vevő szervekre ruházott vagy általuk vállalt szolgáltatások vagy felelősségi körök ellátásával kapcsolatos minden típusú tevékenységre, például a települési vagy területi hatóságok kötelező vagy önkéntes feladataira vagy a közjog által bizonyos szervekre ruházott szolgáltatási feladatokra. A különböző részt vevő ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek nem kell feltétlenül ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtaniuk, e szolgáltatások ki is egészíthetik egymást. A közszolgáltatások közös nyújtására vonatkozó szerződésekre ezen irányelv nem alkalmazandó, amennyiben e szerződések kizárólag ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között jönnek létre, az együttműködés megvalósítása során a feleket kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik, és egyetlen magánszolgáltató sem kerül versenyelőnybe versenytársaival szemben.
Ezen feltételek teljesülése érdekében az együttműködésnek együttműködési koncepción kell alapulnia. az ilyen együttműködés nem jelenti azt, hogy minden részt vevő hatóság vállalja a főbb szerződésbeli kötelezettségek teljesítését, feltéve, hogy valamilyen kötelezettségvállalással hozzájárul az adott közszolgáltatás együttműködés keretében való ellátásához. Továbbá az együttműködés megvalósítása során - beleértve a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti pénzmozgásokat is - a feleket kizárólag közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérelhetik.
(48)
Léteznek olyan esetek, amikor egy jogi személy a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések értelmében meghatározott ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők eszközeként vagy szakmai részlegeként működik, és köteles ezen ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők utasításait végrehajtani anélkül, hogy befolyásolni tudná a teljesítésért járó ellenszolgáltatást. Az ilyen tisztán adminisztratív kapcsolat a nem szerződéses jellege következtében nem tartozhat a koncesszió odaítélésére irányuló eljárások hatálya alá.
(49)
Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy szervezet beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy milyen társasági formában működik. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben jogi személyeknek minősülnek-e.
(50)
Annak biztosítása érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, bizonyos értékhatárt elérő vagy azt meghaladó építési vagy szolgáltatási koncessziók közzététele megfelelő legyen, az ilyen koncessziók odaítélését megelőzően kötelezően közzé kell tenni a koncessziós eljárást megindító hirdetményt (koncessziós hirdetményt) az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(51)
A versenyre gyakorolt káros hatások miatt koncessziót hirdetmény nélkül eljárásban csak nagyon kivételes körülmények esetén szabad odaítélni. Ezt a mentességet azokra az esetekre kell korlátozni, amelyeknél kezdettől fogva egyértelmű, hogy a hirdetmény közzététele nem váltana ki nagyobb versenyt, különösen azért, mert gyakorlatilag egyetlen olyan gazdasági szereplő van, aki vagy amely teljesíteni tudja a koncessziót. A koncesszió más gazdasági szereplőnek való odaítélése lehetetlen voltát nem idézheti elő maga az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncesszió jövőbeli odaítélésére tekintettel. Meg kell vizsgálni továbbá, hogy elérhetőek-e megfelelő helyettesítő termékek vagy szolgáltatások.
(52)
A piac lezárásának és a verseny korlátozásának elkerülése érdekében a koncesszió időtartamát korlátozni kell. A nagyon hosszú időtartamú koncessziók nagy valószínűséggel a piac lezárásához vezetnek, így korlátozhatják a szolgáltatások szabad mozgását és a letelepedés szabadságát. A nagyon hosszú időtartam azonban indokolt lehet abban az esetben, ha elengedhetetlen ahhoz, hogy a koncessziós jogosult számára lehetővé váljon egyrészt a koncesszió teljesítéséhez tervezett befektetéseinek a megtérülése, másrészt az, hogy a befektetett tőke hozamot termeljen. Következésképpen az öt évnél hosszabb idejű koncessziók esetében az időtartamot olyan hosszúságú időszakra kell korlátozni, amely alatt - ésszerű feltételezések alapján - a koncessziós jogosult számára megtérülnek a koncesszió teljesítése érdekében eszközölt befektetései, és a befektetett tőke rendes működési körülmények között hozamot tud termelni, figyelembe véve azokat a konkrét szerződéses célkitűzéseket is, amelyeket a koncessziós jogosult azért vállalt, hogy a felhasználók számára bizonyos követelményeket - például meghatározott minőséget vagy árat - teljesíteni tudjon. A becslésnek a koncesszió odaítélésekor érvényes adatokon kell alapulnia. Lehetővé kell tenni, hogy a becsléskor a koncesszió működtetéséhez szükséges kezdeti és későbbi beruházásokat figyelembe vegyék, ideértve különösen az infrastruktúrával, szerzői jogokkal, szabadalmakkal, berendezésekkel, logisztikával, kölcsönzéssel és a személyzet képzésével kapcsolatos, illetve a kezdeti költségeket. A koncesszió maximális időtartamát meg kell jelölni a koncessziós dokumentációban, kivéve abban az esetben, ha az időtartam maga is a szerződés odaítélésének egyik szempontja. Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára minden esetben lehetővé kell tenni a koncessziónak a befektetések megtérüléséhez szükséges időszaktól rövidebb időszakra való odaítélését, feltéve, hogy az ezért nyújtott ellentételezés nem küszöböli ki a működési kockázatot.
(53)
Ezen irányelv teljes körű alkalmazása alól csak azokat a szolgáltatásokat célszerű kizárni, amelyek csupán korlátozott mértékben terjednek ki több országra, például egyes szociális, egészségügyi vagy oktatási szolgáltatásokat. A szóban forgó szolgáltatásokat meghatározott kontextusban nyújtják, amely a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérő. Ezért e szolgáltatások koncesszióba adására egyedi szabályozást kell létrehozni, amely figyelembe veszi azt a tényt, hogy ezek újonnan szabályozottak. Az a kötelezettség, hogy az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárnak megfelelő vagy azt meghaladó értékű koncessziókra vonatkozóan előzetes tájékoztatót vagy a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót kell közzétenni, megfelelő módja annak, hogy a potenciális ajánlattevők információhoz jussanak az üzleti lehetőségekről, valamint az érdekelt felek által elnyert szerződések számáról és típusáról. Továbbá a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az említett szolgáltatásokra irányuló koncessziós szerződések odaítéléséről, azért, hogy biztosítsák az átláthatóság és a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elveinek betartását, ugyanakkor lehetővé tegyék az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy figyelembe vegyék a szóban forgó szolgáltatások sajátosságait. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők figyelembe vehessék, hogy szükséges biztosítani az innovációt, valamint - az EUMSZ 14. cikkének és a 26. jegyzőkönyvnek megfelelően - a magas minőségi szintet, a magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását.
(54)
A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamoknak széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan egyedi minőségi feltételeket alkalmazzanak a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például az Európai Unió szociális védelemmel foglalkozó bizottsága által elfogadott, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott feltételek. A tagállamok és/vagy a hatóságok továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon koncessziós szerződések megkötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő nyilvánosságot biztosít és tiszteletben tartja az átláthatóság, valamint a megkülönböztetés tilalmának elvét.
(55)
Annak érdekében, hogy a koncessziók odaítélése során a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi előírások is kellőképpen érvényesüljenek, különösen fontos, hogy a tagállamok és az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő intézkedéseket hozzanak a nemzeti és uniós szintű törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből, valamint kollektív szerződésekből eredő, az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi kötelezettségek betartatása érdekében, feltéve, hogy ezen szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. A koncessziós tevékenység teljesítése során az ebben az irányelvben felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. Ez azonban semmiképpen nem akadályozhatja meg a munkavállalók számára kedvezőbb munka- és foglalkoztatási feltételek alkalmazását. Az említett intézkedéseket az Unió jogának alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különösen az egyenlő bánásmód biztosítása céljából. Ezen intézkedéseket 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (15) összhangban kell alkalmazni, biztosítva az egyenlő bánásmódot és elkerülve azt, hogy a más tagállambeli gazdasági szereplőket és munkavállalókat akár közvetlenül, akár közvetve hátrányos megkülönböztetés érje.
(56)
A szolgáltatásnyújtás helyének a jellemző tevékenységek teljesítésének helyét kell tekinteni. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesítésükre a szolgáltatás végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul.
(57)
A vonatkozó kötelezettségeket a koncessziós szerződés záradékai is tükrözhetik. Lehetővé kell tenni olyan záradékok beillesztését a koncessziós szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően szavatolják a kollektív szerződések betartását. E kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelességszegésének minősülhet, amely az adott gazdasági szereplőnek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból kizárását vonja maga után.
(58)
Ezen környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezések betartását a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás megfelelő szakaszaiban kell ellenőrizni, tehát a résztvevők kiválasztására vonatkozó általános elvek alkalmazásakor és a szerződések odaítélésekor, valamint a kizárási szempontok alkalmazásakor.
(59)
Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükséges intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, vagy egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel.
(60)
A titoktartásnak az eljárás során történő biztosítása érdekében az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők, valamint a gazdasági szereplők nem hozhatják nyilvánosságra a bizalmasnak minősített információkat. E kötelezettségek be nem tartása a tagállamok polgári vagy közigazgatási jogában foglalt rendelkezések szerinti megfelelő szankciókat kell, hogy maga után vonjon.
(61)
Az odaítélési eljárás átláthatósága és a valamennyi jelentkezővel és ajánlattevővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamok a csalás, a részrehajlás és a korrupció elleni küzdelmet, valamint az összeférhetetlenség megelőzését célzó megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezen intézkedéseknek különösen az összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok kiküszöbölését kell szolgálniuk.
(62)
Annak érdekében, hogy minden érdeklődő gazdasági szereplő benyújthassa jelentkezését és ajánlatát, az ajánlatkérő szerveket és közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni kell arra, hogy biztosítsanak egy meghatározott minimális határidőt a jelentkezések és ajánlatok beérkezésére.
(63)
Az arányos, megkülönböztetéstől mentes és pártatlan részvételi feltételek megválasztása és a gazdasági szereplőkkel szembeni alkalmazása döntő fontosságú abból a célból, hogy a gazdasági szereplők ténylegesen hozzáférhessenek a koncessziókkal kapcsolatos gazdasági lehetőségekhez. A kis- és középvállalkozások részvételének lehetővé tétele szempontjából meghatározó lehet a részvételre jelentkezők azon lehetősége, hogy más szervezetek kapacitására is támaszkodhassanak. Ezért indokolt előírni, hogy a részvételi feltételek kizárólag a gazdasági szereplők szakmai és műszaki képességeire, valamint pénzügyi és gazdasági helyzetére vonatkozhassanak, kapcsolódjanak a szerződés tárgyához, azokat közzé kelljen tenni a koncessziós hirdetményben, és ne lehessen kizárni - legfeljebb kivételes körülmények esetén -, hogy egy gazdasági szereplő más szervezetek kapacitására támaszkodjon, a közötte és az említett szervezet között fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül, ha ez utóbbi bizonyítja az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlattevő felé, hogy rendelkezni fog a szükséges erőforrásokkal.
(64)
Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásba, az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a koncesszió tárgyát képező építési beruházásokkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és - a termékhez szükséges nyersanyagok kitermelésétől a termék eltávolításáig, illetve ártalmatlanításáig - életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és koncesszióteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások vagy szolgáltatások megvalósításának, nyújtásának vagy értékesítésének konkrét folyamatában vagy életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet. A megvalósítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó szempontok és feltételek közé tartozhat például az, hogy a koncesszió tárgyát képező szolgáltatásokat energiahatékony gépekkel végezzék. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ide tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy koncesszióteljesítési feltételek is, amelyek értelmében a koncesszió teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell felhasználni. Az értékesítési szempontok és feltételek között szerepelhet például az, hogy az alvállalkozók részére bizonyos minimum árat, valamint felárat kell fizetni. A környezetvédelmi vonatkozású koncesszióteljesítési feltételek között szerepelhet például a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.
(65)
A termelési folyamat szociális vonatkozásaival kapcsolatos odaítélési szempontokat és koncesszióteljesítési feltételeket a 96/71/EK irányelvvel - annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével - összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak - mint például a minimális bérszint - az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk. A koncesszióteljesítési feltételek szolgálhatják továbbá azt a célt is, hogy ösztönözzék olyan intézkedések bevezetését, amelyek előmozdítják a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőséget, a nők nagyobb arányú munkaerő-piaci részvételét, a munka és a magánélet összeegyeztetését, a környezetnek és az állatok jólétének a védelmét, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek a tényleges betartását és a nemzeti jogszabályokban előírtnál több hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét.
(66)
Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja a koncesszió teljesítési folyamatában részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a koncesszió teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a sérülékeny csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó koncesszió teljesítéséhez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, feltéve, hogy ezek az intézkedések a koncesszió teljesítése keretében nyújtandó építési beruházásokhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő koncesszió teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. Az ajánlatkérő szervek a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőséget vagy az egyetemes tervezést.
(67)
Az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők által kidolgozott műszaki és funkcionális követelményeknek lehetővé kell tenniük a verseny biztosítását a koncesszió odaítélése során. E követelményeknek meg kell határozniuk a koncesszió tárgyát képező építési beruházás és/vagy szolgáltatások szükséges jellemzőit, és kitérhetnek az építési beruházás vagy szolgáltatás megvalósításának, illetve nyújtásának konkrét folyamatára, feltéve, hogy kapcsolódnak a koncesszió tárgyához és arányosak annak értékével és céljaival. A konkrét megvalósítási folyamattal kapcsolatos feltételek között szerepelhet a fogyatékossággal élők számára való megközelíthetőség vagy meghatározott környezeti teljesítményszintek biztosítása. A koncessziós dokumentációnak tartalmaznia kell ezeket a műszaki és funkcionális követelményeket, és ezeknek meg kell felelniük az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének. A műszaki és funkcionális leírásokat oly módon kell összeállítani, hogy elkerülhető legyen a verseny olyan követelményeken keresztül történő mesterséges korlátozása, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek különösen azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. Azokat az ajánlatokat, melyek az előírt jellemzőknek egyenértékűen megfelelő építési beruházásokat és/vagy szolgáltatásokat tartalmaznak- beleértve a megvalósításukhoz kapcsolódó árukat is -, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek minden esetben figyelembe kell vennie.
(68)
A koncessziók általában hosszú távú, összetett megállapodások, amelyekben a koncessziós jogosult vállalja a hagyományosan az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által viselt és szokásosan e szervek vagy ajánlatkérők hatáskörébe tartozó felelősséget és kockázatokat. Ezért az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára nagy rugalmasságot kell biztosítani a koncessziós jogosult kiválasztási eljárásának meghatározását és megszervezését illetően, azonban be kell tartaniuk ezen irányelv rendelkezéseit, valamint az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét. Annak érdekében azonban, hogy az odaítélési eljárás egésze során biztosított legyen az egyenlő bánásmód és az átláthatóság, indokolt az odaítélési eljárásra vonatkozó alapvető garanciákat előírni, ideértve a koncesszió jellegével és terjedelmével kapcsolatos információkat, a részvételre jelentkezők számának korlátozását, az információknak a részvételre jelentkezőkkel és az ajánlattevőkkel való közlését, valamint a megfelelő nyilvántartás meglétét. A potenciális pályázókkal szembeni tisztességtelen bánásmód megelőzése érdekében szükséges továbbá arról rendelkezni, hogy a koncessziós hirdetmény eredeti feltételeitől nem lehet eltérni.
(69)
Nem ítélhető oda koncesszió olyan gazdasági szereplőnek, amely bűnszervezetben vett részt, illetve amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit károsító csalás, terrorista bűncselekmény, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása vagy emberkereskedelem vádjával bűnösnek találtak. A tagállamok számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az ettől a kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan kivételes helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztását uniós szinten ugyancsak kötelező kizárással kell szankcionálni.
(70)
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbá biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például azokat, akik súlyosan vagy ismételten megszegték a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésére vonatkozó szabályok megsértését és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, így például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés megkérdőjelezhetővé teszi az érintett gazdasági szereplő feddhetetlenségét, és ezáltal alkalmatlanná teszi arra, hogy a koncessziót neki ítéljék oda, függetlenül attól, hogy egyébként műszaki és gazdasági szempontból képes-e a koncesszió teljesítésére. Szem előtt tartva, hogy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelességszegésnek minősítse azt az esetet, amikor - a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt - bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte a kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ettől eltérően rendelkeznek. Az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt arra is fel kell jogosítani, hogy kizárja azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akik vagy amelyek korábbi koncessziós szerződések vagy az ajánlatkérő szervvel vagy közszolgáltató ajánlatkérővel kötött egyéb szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő olyan szabálytalan magatartást tanúsított, amely súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.
(71)
Tekintettel kell lenni azonban arra a lehetőségre, hogy a gazdasági szereplők olyan megfelelési intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása. Ilyen intézkedések lehetnek különösen az alkalmazottakra vonatkozó vagy szervezeti szabályok, mint például a szabálytalan magatartásban részt vevő személyekkel vagy szervezetekkel fennálló kapcsolatok megszakítása, az alkalmazottak megfelelő átszervezésére irányuló intézkedések, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerek megvalósítása, belső ellenőrzési struktúra kialakítása a megfelelés monitoringja érdekében, valamint belső felelősségi és kártérítési szabályok elfogadása. Ha ezek az intézkedések elegendő garanciát nyújtanak, az adott gazdasági szereplőt kizárólag ezen az alapon a továbbiakban nem lehet kizárni. A gazdasági szereplők részére biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy kérelmezzék a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való esetleges részvételük érdekében hozott megfelelési intézkedések megvizsgálását. Mindazonáltal az e lehetőség igénybevételére vonatkozó pontos eljárásbeli és tartalmi feltételek meghatározását tagállami hatáskörben kell hagyni. A tagállamok különösen szabadon dönthetnek arról, hogy a szükséges értékelés elvégzését az egyes ajánlatkérő szervekre vagy közszolgáltató ajánlatkérőkre hagyják, vagy pedig központi vagy decentralizált szintű hatóságokat bíznak meg ezzel a feladattal.
(72)
Fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükön belül megfelelő eszközök - például munkaügyi ellenőrző ügynökségek vagy környezetvédelmi ügynökségek - révén biztosítsák, hogy az alvállalkozók betartsák a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ebben az irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeiket, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. Bizonyos mértékű átláthatóságot kell továbbá biztosítani az alvállalkozói láncban annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők tudomással bírjanak arról, hogy a megbízásuk alapján végzett építési beruházás során az építkezés területén kik vannak jelen, illetve arról, hogy a felelősségi körükbe vagy felügyeletük alá tartozó épületekben, infrastruktúrákban vagy területeken - például városházákban, önkormányzati iskolákban, sportlétesítményekben, kikötőkben vagy autópályákon - mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat. Egyértelművé kell tenni, hogy az ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség minden esetben a koncessziós jogosultat terheli, vagy külön rendelkezések alapján, melyeket minden ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek bele kell foglalnia mindegyik odaítélési eljárásba, vagy pedig olyan kötelezettségek alapján, melyeket a tagállamok általánosan alkalmazandó rendelkezések keretében rónak a koncessziós jogosultra.
Egyértelművé kell tenni továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ebben az irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből - amennyiben e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak - fakadó kötelezettségek betartatásával kapcsolatos előírásokat alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor valamely tagállam joga az alvállalkozók és a koncessziós jogosult közötti együttes felelősségről rendelkezik. Külön rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak, például kiterjeszthetik az átláthatósági követelményeket vagy pedig engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató hatóságok számára annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozók esetében nem áll fenn a gazdasági szereplők kizárását indokolttá tevő helyzetek egyike sem. Ezen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazásakor biztosítani kell az összhangot a koncessziós jogosultra vonatkozó rendelkezésekkel, tehát a kötelező kizárási ok fennállása esetén a koncessziós jogosultat kötelezni kell arra, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az ellenőrzés során nem kötelező kizárási ok fennállására derül fény, az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató hatóságok előírhatják az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozó megbízását. Azonban arról is egyértelműen rendelkezni kell, hogy az ajánlatkérő szerveket és a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni lehet annak előírására, hogy a koncessziós jogosult az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg, amennyiben ugyanazon esetekben a koncessziós jogosult kizárása kötelező lenne. Végezetül egyértelműen meg kell határozni, hogy a tagállamoknak továbbra is jogában áll a nemzeti jog alapján szigorúbb felelősségvállalási szabályokat előírni.
(73)
Az ajánlatkérő szervnek, illetve közszolgáltató ajánlatkérőnek egy vagy több odaítélési szempont alapján kell értékelnie az ajánlatokat. Az átláthatóság és az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az odaítélési szempontoknak mindig meg kell felelniük bizonyos általános követelményeknek. E követelmények olyan tényezőkre is támaszkodhatnak, amelyek nem tisztán gazdasági jellegűek, mindazonáltal befolyásolják az ajánlatnak az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérőszempontjából tekintett értékét, és általában véve gazdasági előnyt jelenthetnek az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő számára. Az értékelési szempontokat előzetesen valamennyi potenciális részvételre jelentkező és ajánlattevő számára közzé kell tenni; az értékelési szempontoknak kapcsolódniuk kell a szerződés tárgyához, és nem biztosíthatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára. Az értékelési szempontoknak biztosítaniuk kell továbbá a tényleges verseny lehetőségét, és velük együtt olyan követelményeket is meg kell határozni, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését. Lehetővé kell tenni, hogy az odaítélési szempontok környezetvédelmi, társadalmi vagy innovációval kapcsolatos szempontokat is tartalmazzanak. Az ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetniük az odaítélési szempontokat annak érdekében, hogy a potenciális ajánlattevők ajánlatuk elkészítése során minden figyelembe veendő részletről tudomással bírjanak, és ezáltal biztosítva legyen a velük szembeni egyenlő bánásmód.
Kivételes esetben, ha az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek olyan ajánlatot nyújtanak be, amely kivételesen magas funkcionális teljesítményt nyújtó, innovatív megoldást kínál, és e megoldást egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatta előre, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő számára lehetővé kell tenni, hogy módosítsa az odaítélési szempontok sorrendjét, hogy figyelembe tudja venni az ezen innovatív megoldás által jelentett új lehetőségeket, feltéve, hogy a módosítás biztosítja az összes tényleges vagy potenciális ajánlattevővel szembeni egyenlő bánásmódot azáltal, hogy új ajánlattételi felhívást ír ki vagy adott esetben új koncessziós hirdetményt tesz közzé.
(74)
Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a koncessziók közzétételét, és növelhetik a odaítélési eljárások hatékonyságát, gyorsaságát és átláthatóságát. A koncessziók odaítélésére irányuló eljárásokban ezek válhatnak a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban.
(75)
A koncessziós szerződések jellemzően hosszú távú, összetett technikai és pénzügyi feltételeket tartalmazó megállapodások, amelyek esetében gyakran változó körülményekkel kell számolni. Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve ezért tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy koncesszió teljesítés közben történő módosítása koncesszió odaítélésére irányuló új eljárást tesz szükségessé. Akkor van szükség új koncessziós eljárásra, ha lényeges változtatásokat hajtanak végre az eredeti koncesszión, különösen annak hatályát és a felek jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott koncesszió lényeges feltételeit. Különösen ez a helyzet, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, amennyiben szerepeltek volna az eredeti eljárásban. Az olyan koncessziómódosításokat, amelyek a koncessziós szerződés értékét csak kismértékben, egy adott szintet meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új koncessziós eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben minimális értékhatárokat kell megállapítani, amelyek alatt nem kötelező új odaítélési eljárást lebonyolítani. A koncesszió ezen értékhatárokat meghaladó módosítását is lehetővé kell tenni új odaítélési eljárás lebonyolítása nélkül, amennyiben a módosítás megfelel egyes feltételeknek. Ez például olyan módosítások esetén történhet meg, amikor a koncesszió módosítása az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők kérése alapján történik, valamely biztonsági követelmény kapcsán, és figyelembe veendő az olyan sajátos tevékenységeket, mint például a hegyi sport- és idegenforgalmi létesítmények működtetése, amelyek esetében a jogi szabályozás a tevékenységgel járó veszélyek elhárítása érdekében változhat; a koncesszió módosítása azonban ebben az esetben is meg kell, hogy feleljen az ezen irányelvben meghatározott vonatkozó feltételeknek.
(76)
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan külső körülményekkel, amelyeket a koncesszió odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a koncesszió teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a koncessziót - koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás nélkül - ezekhez a körülményekhez igazítsák. Az előre nem látható körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő - figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület jó gyakorlatát, valamint a koncesszió odaítélésének előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét - az eredeti odaítéléskor ésszerűen gondos előkészítés ellenére sem mérhetett fel előre. Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a koncesszió általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy az elvégzendő építési beruházásokat vagy a nyújtandó szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a koncesszió fajtáját, hiszen ilyen helyzetben feltételezhető, hogy ez hatással lesz az eredményre. A II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére odaítélt koncessziók esetében az új odaítélési eljárás szükségessége nélküli értéknövekedés nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások nem irányulhatnak ezen irányelv megkerülésére.
(77)
Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő - például olyan esetekben, amikor a koncessziót a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel - a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A koncessziót teljesítő nyertes ajánlattevő számára lehetővé kell tenni azonban - különösen olyan esetekben, amikor a koncessziót gazdasági szereplők csoportjának ítélték oda -, hogy bizonyos strukturális változásokat eszközöljön a koncesszió teljesítése alatt, például tisztán belső átszervezések, vállalatátvételek, egyesülések és felvásárlások vagy fizetésképtelenség. Az ilyen jellegű strukturális változások nem teszik automatikusan szükségessé új odaítélési eljárások lefolytatását a szóban forgó ajánlattevő által teljesített koncesszió tekintetében.
(78)
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a koncessziós szerződésben felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a koncesszió módosításáról, ezek a rendelkezések, illetve kikötések azonban nem biztosíthatnak számukra korlátlan döntési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti koncessziós szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy kellően világosan megfogalmazott felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések révén rendelkezni lehet például árindexálásról vagy arról, hogy egy adott időszakon keresztül szállított kommunikációs felszerelésnek az egész időszak során megfelelőnek kell maradnia, a kommunikációs protokollok változása vagy egyéb technológiai változások esetén is. Kellően világosan megfogalmazott kikötések révén rendelkezni lehet a koncessziónak az üzemeltetés vagy karbantartás során felmerült műszaki problémák miatt szükségessé váló kiigazításáról is. Emlékeztetni kell arra is, hogy a koncesszió egyszerre magában foglalhatja a rendes karbantartást és a közszolgáltatás fenntartása érdekében szükségessé váló rendkívüli karbantartási beavatkozásokat is.
(79)
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan helyzettel, amikor további építési beruházások vagy szolgáltatások válnak szükségessé. Ezen esetekben - feltéve, hogy az ezen irányelvben meghatározott feltételek teljesülnek - indokoltnak kell tekinteni az eredeti koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás nélküli módosítását.
(80)
Az ajánlatkérő hatóságok és a közszolgáltató ajánlatkérők esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a koncessziós szerződéseket, ha meg akarnak felelni a koncessziós szerződések területére vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek - a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint - lehetőségük legyen a koncessziós szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli.
(81)
A koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők megfelelő jogi védelmének biztosítása, valamint ezen irányelv és az EUMSZ elveinek tényleges érvényre juttatása érdekében 89/665/EGK tanácsi irányelvet (16), valamint 92/13/EGK (17) tanácsi irányelvet az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szolgáltatási és építési koncessziókra is alkalmazni kell. A 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(82)
A személyes adatok ezen irányelv alapján történő feldolgozására 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) az irányadó.
(83)
A tagállamoknak az uniós jog hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében el kell végezni a koncessziós szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok végrehajtásának és működésének a következetes és rendszeres monitoringját.
(84)
A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy az ezen irányelvben meghatározott értékhatárok, valamint a vízügyi ágazat sajátos jellegének figyelembevételével a 12. cikk szerinti kizárás alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló koncessziók odaítélése, a kkv-k részvétele és a tranzakciós költségek. A Bizottság 2019. április 18-ig erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A közbeszerzésről szóló megállapodás XXIV. cikkének 7. pontjával összhangban a megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított harmadik év végén és azt követően rendszeres időközönként további tárgyalásokat kell folytatni a megállapodásról. Ennek során megvizsgálandó az értékhatárok megfelelősége a közbeszerzésről szóló megállapodás alapján folyó tárgyalások kontextusában, figyelembe véve az infláció hatását és az ügyleti költségeket. Amennyiben lehetséges és helyénvaló, a Bizottságnak mérlegelnie kell azt, hogy javasolja a közbeszerzésről szóló megállapodás szerinti értékhatárok növelését a tárgyalások következő fordulója során. Az értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a Bizottság jelentését adott esetben jogalkotási javaslatnak kell követnie az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárok módosítására.
(85)
A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben szereplő jogi aktusok listájának felülvizsgálatára, az értékhatár kiszámítására vonatkozó technikai eljárások felülvizsgálatára és magának az értékhatárnak az időszakonkénti felülvizsgálatára, a CPV-nómenklatúrára vonatkozó hivatkozások módosítására és a X. mellékletben szereplő jogi aktusok listájának kiigazítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(86)
Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a hirdetmények és tájékoztatók megszövegezésére és továbbítására, valamint a V., VII. és VIII. mellékletben említett adatok megküldésére és közzétételére szolgáló eljárásra vonatkozóan. Ezeket a 182/2011/EU európai parlameni és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kell gyakorolni. Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni azon végrehajtási aktusok elfogadásához, amelyeknek nincsen hatásuk sem pénzügyi szempontból, sem pedig az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek természetére és hatályára vonatkozóan. Ezek az aktusok pusztán igazgatási célúak, és az ezen irányelv által megállapított szabályok alkalmazásának megkönnyítését szolgálják.
(87)
Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok egyes koncessziós eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek koordinációját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(88)
A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. CÍM:
TÁRGY, HATÁLY, ELVEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
I. FEJEZET:
Hatály, általános elvek és fogalommeghatározások
1. SZAKASZ:
TÁRGY, HATÁLY, ÁLTALÁNOS ELVEK, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÉRTÉKHATÁROK
1. cikk:
Tárgy és hatály
2. cikk:
A hatóságok igazgatási szabadságának elve
3. cikk:
Az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elve
4. cikk:
Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározásának szabadsága
5. cikk:
Fogalommeghatározások
6. cikk:
Ajánlatkérő szervek
7. cikk:
Közszolgáltató ajánlatkérők
8. cikk:
A koncessziók becsült értékének kiszámítására szolgáló módszerek és értékhatár
9. cikk:
Az értékhatár felülvizsgálata
II. SZAKASZ:
KIZÁRÁSOK
10. cikk:
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziókra alkalmazandó kizárások
11. cikk:
Különleges kizárások az elektronikus hírközlés terén
12. cikk:
Különleges kizárások a vízügy területén
13. cikk:
Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt koncessziók
14. cikk:
Közös vállalkozásnak vagy közös vállalkozásban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt koncessziók
15. cikk:
Tájékoztató közzététele a közszolgáltató ajánlatkérő által
16. cikk:
Versenynek közvetlenül kitett tevékenységek kizárása
17. cikk:
A közszférába tartozó jogi személyek közötti koncesszióba adás
III. SZAKASZ:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
18. cikk:
A koncesszió időtartama
19. cikk:
Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások
20. cikk:
Vegyes szerződések
21. cikk:
Védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes közbeszerzési szerződések
22. cikk:
A II. mellékletben felsorolt tevékenységekre és egyéb tevékenységekre egyaránt kiterjedő szerződések
23. cikk:
A II. mellékletben említett tevékenységeket és egyúttal védelmi vagy biztonsági vonatkozású tevékenységeket is magukban foglaló koncessziók
IV. SZAKASZ:
KÜLÖNLEGES HELYZETEK
24. cikk:
Fenntartott koncessziók
25. cikk:
Kutatási és fejlesztési szolgáltatások
II. FEJEZET:
Általános elvek
26. cikk:
Gazdasági szereplők
27. cikk:
Nómenklatúra
28. cikk:
Titoktartás
29. cikk:
A kommunikációra vonatkozó szabályok
II. CÍM:
A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉNEK SZABÁLYAI: ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS ELJÁRÁSI GARANCIÁK
I. FEJEZET:
Általános elvek
30. cikk:
Általános elvek
31. cikk:
A koncessziós eljárást megindító hirdetmény
32. cikk:
A koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztató
33. cikk:
A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja
34. cikk:
A koncessziós dokumentáció elektronikus elérhetősége
35. cikk:
A korrupció elleni küzdelem és az összeférhetetlenség megelőzése
II: FEJEZET:
Eljárási garanciák
36. cikk:
Műszaki és funkcionális követelmények
37. cikk:
Eljárási garanciák
38. cikk:
A részvételre jelentkezők kiválasztása és minőségi értékelése
39. cikk:
A koncesszióra való részvételi jelentkezések és koncessziós ajánlatok beérkezésének határideje
40. cikk:
A részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek nyújtott információ
41. cikk:
Odaítélési szempontok
III. CÍM:
A KONCESSZIÓ TELJESÍTÉSI SZABÁLYAI
42. cikk:
Alvállalkozás
43. cikk:
A szerződések módosítása azok időtartama alatt
44. cikk:
A koncesszió felmondása
45. cikk:
Monitoring és jelentéstétel
IV. CÍM:
A 89/665/EGK ÉS A 92/13/EGK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI
46. cikk:
A 89/665/EGK irányelv módosításai
47. cikk:
A 92/13/EGK irányelv módosításai
V. CÍM:
FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
48. cikk:
A felhatalmazás gyakorlása
49. cikk:
Sürgősségi eljárás
50. cikk:
Bizottsági eljárás
51. cikk:
Átültetés
52. cikk:
Átmeneti rendelkezések
53. cikk:
Monitoring és jelentéstétel
54. cikk:
Hatálybalépés
55. cikk:
Címzettek
MELLÉKLETEK:
I. MELLÉKLET
AZ 5. CIKK 7. PONTJÁBAN EMLÍTETT TEVÉKENYSÉGEK JEGYZÉKE
II. MELLÉKLET
A 7. CIKKBEN EMLÍTETT KÖZSZOLGÁLTATÓ AJÁNLATKÉRŐK ÁLTAL VÉGZETT TEVÉKENYSÉGEK
III. MELLÉKLET
A 7. CIKK (3) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJÁBAN EMLÍTETT UNIÓS JOGI AKTUSOK JEGYZÉKE
IV. MELLÉKLET
A 19. CIKKBEN EMLÍTETT SZOLGÁLTATÁSOK
V. MELLÉKLET
A 31. CIKKBEN EMLÍTETT KONCESSZIÓS HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK
VI. MELLÉKLET
A 31. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ KONCESSZIÓK ESETÉBEN AZ ELŐZETES TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK
VII. MELLÉKLET
A 32. CIKKBEN EMLÍTETT, A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK
VIII. MELLÉKLET
A 32. CIKKBEN EMLÍTETT SZOCIÁLIS ÉS EGYÉB MEGHATÁROZOTT SZOLGÁLTATÁSOKRA IRÁNYULÓ KONCESSZIÓKRA VONATKOZÓ, A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉRŐL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÓKBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK
IX. MELLÉKLET
A KÖZZÉTÉTEL JELLEMZŐI
X. MELLÉKLET
A 30. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI EGYEZMÉNYEK JEGYZÉKE
XI. MELLÉKLET
A KONCESSZIÓ IDŐTARTAMÁN BELÜL TÖRTÉNŐ, 43. CIKK SZERINTI MÓDOSÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HIRDETMÉNYBEN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK
I. CÍM
TÁRGY, HATÁLY, ELVEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
I. FEJEZET
Hatály, általános elvek és fogalommeghatározások
I. szakasz
Tárgy, hatály, általános elvek, fogalommeghatározások és értékhatárok
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez az irányelv szabályokat állapít meg az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők koncessziós eljárásaira azon koncessziók vonatkozásában, amelyek becsült értéke eléri vagy meghaladja a 8. cikkben megállapított értékhatárt.
(2) Ez az irányelv az építési vagy szolgáltatási koncessziók gazdasági szereplőknek való, az alábbiak általi odaítélésére alkalmazandó:
a)
ajánlatkérő szervek; vagy
b)
közszolgáltató ajánlatkérők, feltéve, hogy az építési beruházások vagy a szolgáltatások célja a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikének folytatása.
(3) Ezen irányelv alkalmazása az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik.
(4) Az olyan megállapodások, határozatok és egyéb jogi eszközök, amelyek a közfeladatok ellátásával kapcsolatos hatásköröknek és felelősségi köröknek az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők, vagy ezek csoportjai közötti átruházását szabályozzák, és nem írnak elő ellenszolgáltatás fejében történő szerződésteljesítést, az érintett tagállamon belüli belső szervezésű ügynek tekintendők, és mint ilyeneket, ezen irányelv semmilyen módon nem érinti őket.
2. cikk
A hatóságok igazgatási szabadságának elve
(1) Ez az irányelv elismeri az állami, területi és települési hatóságok igazgatási szabadságának elvét a nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban. Ezek a hatóságok szabadon eldönthetik, hogy miként tudják a legmegfelelőbben biztosítani az építési munkák teljesítésének vagy a szolgáltatások nyújtásának olyan módon való irányítását, hogy magas szinten biztosított legyen különösen a minőség, a biztonság és a megfizethetőség, az egyenlő bánásmód, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítása a közszolgáltatások területén.
Az említett hatóságok eldönthetik, hogy közérdekű feladataikat saját erőforrásaik felhasználásával vagy más hatóságokkal együttműködésben teljesítik, vagy pedig e feladatokkal gazdasági szereplőket bíznak meg.
(2) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok tulajdonjogi rendszereit, és nem írja elő különösen a közszolgáltatásokat nyújtó közjogi vállalkozások magánosítását.
3. cikk
Az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elve
(1) Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban kell részesíteniük a gazdasági szereplőket, továbbá átlátható és arányos módon kell eljárniuk.
A koncesszió odaítélésére irányuló eljárást - beleértve az értékbecslést is - nem lehet szándékosan úgy megtervezni, hogy kikerüljön ennek az irányelvnek a hatálya alól vagy indokolatlanul előnyös vagy hátrányos helyzetbe hozzon egyes gazdasági szereplőket vagy bizonyos építési beruházásokat, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat.
(2) Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek törekedniük kell az odaítélési eljárás átláthatóságának és a szerződés teljesítésének a biztosítására, megfelelve a 28. cikknek.
4. cikk
Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározásának szabadsága
(1) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy az uniós joggal összhangban meghatározzák, mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, hogyan kell e szolgáltatásokat megszervezni és finanszírozni az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban, és milyen konkrét kötelezettségeknek kell megfelelniük. Ez az irányelv ugyancsak nem érinti annak módját, hogy a tagállamok hogyan szervezik a szociális biztonsági rendszereiket.
(2) Ennek az irányelvnek a hatálya nem terjed ki a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokra.
5. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában:
1. „koncesszió”: építési vagy szolgáltatási koncesszió, az alábbi a) és b) pont értelmében:
a) „építési koncesszió”: írásbeli visszterhes szerződés, amelynek keretében egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több gazdasági szereplőt megbíz valamely építési beruházás kivitelezésével, amelynek esetében a megbízásért járó ellenszolgáltatás vagy kizárólag a szerződés tárgyát képező építmény hasznosítási joga, vagy ez a jog pénzbeli ellenszolgáltatással kiegészülve;
b) „szolgáltatási koncesszió”: írásbeli visszterhes szerződés, amelynek keretében egy vagy több ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több gazdasági szereplőt megbíz bizonyos, az a) pontban említett építési beruházás kivitelezésétől eltérő szolgáltatások nyújtásával és kezelésével, amelynek esetében a megbízásért járó ellenszolgáltatás vagy kizárólag a szerződés tárgyát képező szolgáltatás hasznosítási joga, vagy ez a jog pénzbeli ellenszolgáltatással kiegészülve.
Az építési vagy szolgáltatási koncesszió odaítélésével a koncessziós jogosultra hárul a szóban forgó építmények vagy szolgáltatások hasznosításával járó működési kockázat, beleértve a keresleti vagy kínálati kockázatot, vagy mindkettőt. Akkor tekinthető úgy, hogy a koncessziós jogosult viseli a működési kockázatot, ha - rendes működési feltételek mellett - nem garantált, hogy megtérülnek a koncesszió tárgyát képező építmény vagy szolgáltatás üzemeltetése során eszközölt beruházások, illetve felmerült költségek. A koncessziós jogosultra átháruló kockázatnak részét kell, hogy képezze a piac kiszámíthatatlanságának való tényleges kitettség is, amelyből kifolyólag a koncessziós jogosult potenciális becsült vesztesége nem tekinthető csupán névlegesnek vagy elhanyagolhatónak.
2. „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy közjogi szerv, illetve ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, beleértve a vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;
3. „részvételre jelentkező”: olyan gazdasági szereplő, amely koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételre történő meghívást kért vagy kapott;
4. „ajánlattevő”: olyan gazdasági szereplő, aki vagy amely ajánlatot nyújtott be;
5. „koncessziós jogosult”: olyan gazdasági szereplő, amelynek koncessziót ítéltek oda;
6. „írásbeli” vagy „írásban”: bármely olyan, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;
7. „építési beruházás kivitelezése”: az I. mellékletben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési beruházás kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése, vagy az építési beruházás típusa vagy tervezése felett meghatározó befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás bármilyen eszközzel, illetve módon történő megvalósítása;
8. „építmény”: magas- és mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;
9. „elektronikus út”: olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására szolgáló elektronikus berendezés, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik;
10. „kizárólagos jog”: tagállami illetékes hatóság által a Szerződésekkel összhangban lévő törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés útján megadott jog, melynek hatása egy tevékenység gyakorlásának egy vagy több gazdasági szereplő számára való fenntartása, és amely jelentősen befolyásolja más gazdasági szereplők lehetőségét e tevékenység végzésére.
11. „különleges jog”: tagállami illetékes hatóság által a Szerződésekkel összhangban lévő törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés útján megadott jog, melynek hatása egy tevékenység gyakorlásának kettő vagy több gazdasági szereplő számára való fenntartása, és amely jelentősen befolyásolja más gazdasági szereplők lehetőségét e tevékenység végzésére.
12. „koncessziós dokumentum”: minden olyan dokumentum, amelyet az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő a koncesszió vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve a koncessziós hirdetményt, a műszaki és funkcionális követelményeket, a javasolt koncessziós feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információkat és minden egyéb dokumentumot.
13. „innováció”: új vagy jelentős fejlesztésen átesett - ideértve többek között a gyártási és az építési folyamatokat is - termék, szolgáltatás vagy folyamat, új marketingmódszer, vagy új szervezési mód bevezetése az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külkapcsolatok terén, többek között a társadalmi kihívások leküzdésének elősegítése, illetve az intelligens, fenntartható és befogadó növekedést célzó Európa 2020 stratégia támogatása céljából.
6. cikk
Ajánlatkérő szervek
(1) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „ajánlatkérő szerv”: állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, továbbá az egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi szerv által létrehozott társulás, amely nem a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikét folytató és az azokra vonatkozó koncessziót odaítélő hatóság, közjogi szerv, vagy társulás.
(2) „Területi hatóság”: az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) nem teljes körűen felsorolt NUTS 1 és NUTS 2 szintű közigazgatási egységek minden hatósága.
(3) „Települési hatóság”: az 1059/2003/EK rendeletben meghatározott NUTS 3 szintű és annál kisebb közigazgatási egységek minden hatósága.
(4) „Közjogi szerv”: olyan szerv, amelyre a következők mindegyike jellemző:
a)
kifejezetten olyan általános érdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű;
b)
jogi személyiséggel rendelkezik; és
c)
többségi részben állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy irányítása ezen szervek felügyelete alatt áll; vagy olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, területi vagy települési hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki.
7. cikk
Közszolgáltató ajánlatkérők
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a „közszolgáltató ajánlatkérő” olyan szerv vagy szervezet, amely a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikét folytatja és ezen tevékenységek folytatására vonatkozóan koncesszió ítél oda, és amely a következők egyike:
a)
állami, területi vagy települési hatóság, közjogi szerv, valamint egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi szerv által létrehozott társulás;
b)
az e cikk (4) bekezdésében meghatározottak szerinti közvállalkozás;
c)
az e bekezdés a) és a b) pontjában említettektől eltérő azon szervek, illetve szervezetek, amelyek a II. mellékletben említett tevékenységek egyikének folytatására vonatkozóan megadott kizárólagos vagy különleges jogok alapján működnek
(2) Nem minősülnek az (1) bekezdés c) pontja szerinti „közszolgáltató ajánlatkérőnek” azok a szervek, illetve szervezetek, amelyek olyan eljárás keretében kaptak kizárólagos vagy különleges jogokat, amely kellő nyilvánosság mellett folyt le, a jogok megadása pedig objektív szempontokon alapult. Az említett eljárások közé tartoznak a következők:
a)
felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (21) és a 2014/25/EU, a 2009/81/EK irányelvnek, illetve ennek az irányelvnek megfelelően;
b)
a III. mellékletben felsorolt egyéb uniós jogi aktusok szerint lefolytatott, objektív szempontok alapján engedélyek megadását szolgáló és megfelelő előzetes átláthatóságot biztosító eljárások.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogalkotási aktusok III. mellékletben foglalt jegyzékének módosítására vonatkozóan, amennyiben ez az adott jogszabályok hatályon kívül helyezése vagy módosítása, vagy új jogszabályok elfogadása miatt szükséges.
(4) „Közvállalkozás”: minden olyan vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő szervek közvetlenül vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhatnak tulajdonjoguknál, pénzügyi részesedésüknél vagy a vállalkozásra irányadó szabályozásnál fogva.
Az ajánlatkérő szervek általi meghatározó befolyás feltételezendő akkor, ha az ajánlatkérő szerv közvetlenül vagy közvetve
a)
birtokolja a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségét; vagy
b)
birtokolja a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségét; vagy
c)
kijelölheti a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint felét.
8. cikk
A koncessziók becsült értékének kiszámítására szolgáló módszerek és értékhatár
(1) Ezt az irányelvet olyan koncessziókra kell alkalmazni, amelyek értéke eléri vagy meghaladja az 5 186 000 EUR-t.
(2) A koncesszió értéke a koncessziós jogosult teljes, héa nélküli, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által becsült árbevétele a szerződés időtartama alatt a koncesszió tárgyát képező építési munkák és szolgáltatások, valamint az ezen építési munkákhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó árubeszerzések tekintetében.
A becsült értéket arra az időpontra vonatkoztatva kell meghatározni, amelyben a koncessziós hirdetményt közzétették, illetve - amennyiben ilyen hirdetményről nem rendelkeztek - arra az időpontra vonatkoztatva, amikor az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő megindítja a koncesszió odaítélésére irányuló eljárást, például adott esetben a gazdasági szereplőknek a koncesszióval kapcsolatos megkeresésével.
Az (1) bekezdés alkalmazásában, ha a koncesszió értéke az odaítéléskor 20 %-kal magasabb a becsült értékénél, a koncessziónak az odaítéléskori értékét kell becsült értéknek tekinteni.
(3) A koncesszió becsült értékét a koncessziós dokumentációban rögzített objektív módszerrel kell kiszámítani. A koncesszió becsült értékének kiszámításakor az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek - adott esetben - figyelembe kell venniük különösen a következőket:
a)
a koncesszióhoz kapcsolódó bármilyen opció értéke és a koncesszió időtartamának esetleges meghosszabbítása;
b)
az építmények használói vagy a szolgáltatások igénybe vevői által fizetett - az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nevében beszedetteken kívüli - díjakból és bírságokból származó bevétel;
c)
az ajánlatkérő szerv, közszolgáltató ajánlatkérő vagy más hatóság által a koncessziós jogosult részére teljesített kifizetések vagy bármilyen formában biztosított pénzügyi előnyök, ideértve a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért fizetett díjazást és a közberuházási támogatásokat is;
d)
harmadik felek által a koncesszió teljesítésével összefüggésben nyújtott támogatások vagy bármilyen formában biztosított pénzügyi előnyök;
e)
a koncesszió részét képező bármilyen eszköz értékesítéséből származó jövedelem;
f)
mindazon áruk és szolgáltatások értéke, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncessziós jogosult rendelkezésére bocsát, feltéve, hogy azok az építési beruházások kivitelezéséhez vagy a szolgáltatások nyújtásához szükségesek;
g)
a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek biztosított jutalmak vagy kifizetések;
(4) A koncesszió becsült értékének kiszámításához használt módszer megválasztása nem irányulhat az adott koncesszió ezen irányelv hatálya alól történő kizárására. Egy koncesszió nem osztható részekre úgy, hogy ezáltal kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, kivéve, ha ezt objektív okok indokolják.
(5) Amennyiben egy tervezett építési beruházás vagy szolgáltatás esetében a koncesszió odaítélésére több külön részletben kerülhet sor, az összes rész becsült összértékét kell figyelembe venni.
(6) Ha a részek összesített értéke eléri vagy meghaladja az ebben a cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet a koncesszió odaítélésére mindegyik rész vonatkozásában alkalmazni kell.
9. cikk
Az értékhatár felülvizsgálata
(1) A Bizottság 2013. június 30-tól kezdődően kétévente megvizsgálja, hogy a 8. cikk (1) bekezdésében megállapított értékhatár megfelel-e a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás) előírt értékhatárnak, és szükség esetén e cikkel összhangban módosítja az értékhatárt.
A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően a Bizottság az említett értékhatárt az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, külön lehívási jogban (SDR) kifejezett átlagos napi értéke alapján számítja ki. Az ilyen módon felülvizsgált értékhatárt szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra, a megállapodásban előírt, hatályos, SDR-ben kifejezett értékhatár tiszteletben tartása érdekében.
(2) A Bizottság 2014. január 1-jétől kezdődően kétévente megállapítja az értékhatároknak a 8. cikk (1) bekezdésében említett, e cikk (1) bekezdése alapján módosított, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.
A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően ezen értékek meghatározása - az alkalmazandó értékhatárral összhangban - e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.
(3) A Bizottság az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárt, annak a (2) bekezdés első albekezdésében említett nemzeti pénznemekben kifejezett értékét és a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelően meghatározott értéket a felülvizsgálatot követő november hónap elején közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon abból a célból, hogy az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott módszertant hozzáigazítsa minden olyan módszertani változáshoz, amely a közbeszerzésről szóló megállapodásban az értékhatároknak a 8. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálata, és az e cikk (2) bekezdésében említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett meghatározása tekintetében meghatározott módszertanban bekövetkezik, amelyek pénzneme nem az euro.
A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 48. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 8. cikk (1) bekezdésében említett értékhatároknak az e cikk (1) bekezdése szerinti módosítása érdekében.
(5) Amennyiben az említett értékhatár felülvizsgálata szükséges, de idő hiányában a 48. cikk szerinti eljárás alkalmazására nincs mód, és így a sürgős szükség indokolja, az e cikk (4) bekezdésének második albekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 49. cikk szerinti eljárást kell alkalmazni.
II. szakasz
Kizárások
10. cikk
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziókra alkalmazandó kizárások
(1) Az irányelv nem alkalmazandó azon szolgáltatásokra vonatkozó koncessziók valamely ajánlatkérő szerv, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő vagy ezek társulása részére történő, kizárólagos jogon alapuló odaítélésére.
Az irányelv nem alkalmazandó azon szolgáltatásokra vonatkozó koncessziók valamely gazdasági szereplő részére történő, kizárólagos jogon alapuló odaítélésére, amelyeket az EUMSZ-nek és a piacra jutásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, a II. mellékletben említett tevékenységekre alkalmazandó uniós jogi aktusoknak megfelelően kapott.
(2) E cikk (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve, ha az említett albekezdésben említett uniós ágazati jogszabályok nem rendelkeznek ágazatspecifikus átláthatósági kötelezettségekről, a 32. cikket kell alkalmazni.
Amennyiben egy tagállam egy gazdasági szereplőnek kizárólagos jogot juttat a II. mellékletben említett tevékenységek valamelyikének folytatására, erről a kizárólagos jog odaítélésétől számított egy hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot.
(3) Ezen irányelv nem alkalmazandó azokra a légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó szolgáltatási koncessziókra, amelyeket a 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) szerint kiadott működési engedély megadásán alapulnak, valamint a 1370/2007/EK rendelet szerinti személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó szolgáltatási koncessziók esetében.
(4) Ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan koncessziókra, amelyeket az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike által meghatározott eljárás keretében köteles odaítélni vagy megszervezni:
a)
valamely nemzetközi jogi kötelezettséget keletkeztető jogi eszköz, például nemzetközi megállapodás, melyet egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által az EUMSZ-nek megfelelően köt egy projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra vonatkozóan;
b)
nemzetközi szervezet.
Ez az irányelv nem vonatkozik az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által valamely nemzetközi szervezet vagy nemzetközi pénzügyi intézmény közbeszerzési szabályai alapján odaítélt koncessziókra, amennyiben a koncessziót teljes egészében ezen szervezet vagy intézmény finanszírozza. A legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi pénzügyi intézmény által társfinanszírozott koncessziók esetében a feleknek meg kell állapodniuk az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden jogi eszközről, amely konzultálhat az 50. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.
Ez a bekezdés nem alkalmazandó a 2009/81/EK irányelvben említett, védelmi és biztonsági vonatkozású koncessziókra.
(5) Ezen irányelv nem alkalmazandó a 2009/81/EK irányelvben említett, védelmi és biztonsági vonatkozású koncessziókra, amelyekre a következők az irányadók:
a)
egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország által kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés szerinti egyedi eljárási szabályok;
b)
csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintően kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés szerinti egyedi eljárási szabályok;
c)
valamely nemzetközi szervezetnek a saját céljai érdekében történő beszerzésére vonatkozó eljárási szabályai, valamint azon koncessziók, amelyeket valamely tagállamnak az említett szabályokkal összhangban kell odaítélnie.
(6) Ez az irányelv alkalmazandó a 2009/81/EK irányelv szerinti védelmi vagy biztonsági területen folytatott koncessziós eljárásokra, a következők kivételével:
a)
olyan koncessziók, amelyek esetében az irányelv alkalmazása egy tagállamot olyan információszolgáltatásra kötelezne, amely a megítélése szerint alapvető biztonsági érdekeivel ellentétes; vagy olyan koncessziók, amelyek esetében a beszerzést és a teljesítést titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük -, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó alapvető érdekeinek védelmét nem lehetséges kisebb beavatkozással járó - például a (7) bekezdésben említett - intézkedésekkel garantálni;
b)
a 2009/81/EK irányelv 13. cikkének c) pontjában említett együttműködési program keretében odaítélt koncessziók;
c)
egy kormány által valamely másik kormánynak katonai felszerelésekhez vagy érzékeny felszerelésekhez közvetlenül kapcsolódó építési beruházások és szolgáltatások, illetve kifejezetten katonai célú építési beruházások és szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások és szolgáltatások tekintetében odaítélt koncessziók;
d)
harmadik országokban odaítélt koncessziók, amelyekre a haderőknek az Unió területén kívülre történő telepítése keretében kerül sor, ahol a műveleti igények miatt e koncessziókat a műveletterületen működő gazdasági szereplőkkel szükséges megkötni; és
e)
az ezen irányelv alapján egyéb módon mentességet élvező koncessziók.
(7) Ez az irányelv olyan mértékig nem alkalmazandó a (6) bekezdés alapján a hatály alól egyébként nem mentesülő koncessziókra sem” amennyiben a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme nem garantálható kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel, például olyan követelmények megszabásával, amelyek az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők által koncesszió odaítélésére irányuló, az ezen irányelvben meghatározott eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelmét célozzák.
(8) Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbiakra irányuló szolgáltatási koncessziókra:
a)
a föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;
b)
audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok beszerzése, kifejlesztése, gyártása vagy közös gyártása, melyek esetében a koncessziót valamely audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltató ítéli oda; illetve az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatóknak odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó koncessziók; E cikk alkalmazásában az „audiovizuális médiaszolgáltatások” és a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 1. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában foglaltakkal. A „műsorszám” jelentése azonos a 2010/13/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „műsorszám” jelentésével.
c)
választott bírósági és békéltetési szolgáltatások;
d)
a következő jogi szolgáltatások bármelyike:
i.
egy ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (24) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:
-
valamely tagállamban, harmadik országban vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy
-
valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során;
ii.
jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzelfogható jelek utalnak arra és nagy a valószínűsége, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja;
iii.
közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások;
iv.
vagyonkezelők vagy kinevezett gondnokok által nyújtott jogi szolgáltatások, vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyeket az érintett tagállam bírósága vagy törvényszéke által kijelölt vagy jogszabályi rendelkezés alapján egyes meghatározott feladatok ezen bíróságok vagy törvényszékek felügyelete alatti elvégzésére kijelölt szolgáltató nyújt;
v.
olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban - még ha eseti jelleggel is - közhatalom gyakorlásához kapcsolódnak;
e)
az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) értelmében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek;
f)
kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem;
g)
az állampolgárok védelme, polgári védelem, valamint a nonprofit szervezetek vagy szövetségek által nyújtott veszélyhelyzet-megelőzési szolgáltatások, amelyek a 75250000-3, a 75251000-0, a 75251100-1, a 75251110-4, a 75251120-7, a 75252000-7, a 75222000-8, a 98113100-9 és a 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállító mentőszolgáltatásokat;
h)
a 79341400-0, a 92111230-3 és a 92111240-6 CPV-kód alá tartozó, politikai kampányokkal kapcsolatos szolgáltatások valamely politikai párt általi, választási kampánnyal összefüggésben történő odaítélése;
(9) Ezen irányelv nem vonatkozik a 92351100-7 CPV-kód alá tartozó lottózók szolgáltatásaira irányuló koncessziókra, amelyeket valamely tagállam kizárólagos jog alapján ítél oda valamely gazdasági szereplőnek. E bekezdés alkalmazásában a kizárólagos jog nem terjed ki az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében említett jogokra.
A kizárólagos jog megadását az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
(10) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő egy harmadik országban, Unión belüli hálózatok vagy földrajzi terület igénybe vétele nélkül folytatandó tevékenységre irányuló koncessziót ítél oda.
11. cikk
Különleges kizárások az elektronikus hírközlés terén
Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan koncessziókra, amelyek elsődleges célja, hogy az ajánlatkérő szerv számára lehetővé tegyék nyilvános hírközlő hálózatok rendelkezésre bocsátását vagy igénybevételét, vagy a nyilvánosság részére egy vagy több elektronikus hírközlő szolgáltatás nyújtását.
E cikk alkalmazásában „nyilvános hírközlő hálózatok és „elektronikus hírközlő szolgáltatás” a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (26) szereplővel megegyezően kell értelmezni.
12. cikk
Különleges kizárások a vízügy területén
(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbiakra vonatkozóan odaítélt koncessziókra:
a)
ivóvíz termelésével, szállításával vagy elosztásával kapcsolatos közszolgáltatások nyújtása céljából működtetett helyhez kötött hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése;
b)
ilyen hálózatok ellátása ivóvízzel.
(2) Ezen irányelv nem alkalmazandó továbbá valamely, vagy mindkét alábbi tárgyra irányuló koncessziókra, amennyiben azok az (1) bekezdésben említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódnak:
a)
vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a; vagy
b)
szennyvízelvezetés vagy -kezelés.
13. cikk
Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt koncessziók
(1) E cikk alkalmazásában „kapcsolt vállalkozás” az a vállalkozás, amelynek éves beszámolóját a 2013/34/EU irányelv követelményei szerint összevonják az ajánlatkérő beszámolójával.
(2) Azon szervezetek esetében, amelyek a 2013/34/EU irányelv szerint nem tartoznak annak hatálya alá, a „kapcsolt vállalkozás”:
a)
olyan vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat;
b)
amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy
c)
amely a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva.
E bekezdés alkalmazásában a „meghatározó befolyás” jelentése megegyezik a 7. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében foglaltakkal.
(3) A 17. cikk rendelkezései ellenére és feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek, ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbi koncessziókra:
a)
valamely közszolgáltató ajánlatkérő által egy kapcsolt vállalkozása részére történő odaítélés; vagy
b)
valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a II. mellékletben említett tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalkozás által egy olyan vállalkozás részére történő odaítélés, amely ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik.
(4) A (3) bekezdést:
a)
szolgáltatási koncessziókra akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak azon közszolgáltató ajánlatkérő vagy más vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;
b)
építési koncessziókra akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes építési munkát figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a ezen építési munkák azon közszolgáltató ajánlatkérő vagy más vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.
(5) Amennyiben a kapcsolt vállalkozás létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat, elegendő, ha a vállalkozás - főként üzleti előrejelzések segítségével - bizonyítja, hogy a (4) bekezdés a) vagy b) pontjában említett árbevételi adatok valószínűsíthetőek.
(6) Amennyiben egynél több, a közszolgáltató ajánlatkérőhöz kapcsolt - azzal gazdasági csoportot alkotó - vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatást nyújt, illetve építési beruházást kivitelez, a (4) bekezdésben említett százalékokat az e kapcsolt vállalkozások által teljesített szolgáltatásokból, illetve építési beruházásokból származó összbevétel figyelembevételével kell kiszámítani.
14. cikk
Közös vállalkozásnak vagy közös vállalkozásban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt koncessziók
A 17. cikk ellenére és feltéve, hogy a közös vállalkozást azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, és feltéve, hogy a közös vállalkozást létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalkozást alkotó közszolgáltató ajánlatkérők legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalkozás tagjai maradnak, az irányelv nem alkalmazandó az alábbiak valamelyike által odaítélt koncessziókra:
a)
a II. mellékletben említett tevékenység végzése céljából létrehozott, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, közös vállalkozás ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikének; vagy
b)
valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy olyan közös vállalkozásnak, amelynek maga is tagja.
15. cikk
Tájékoztató közzététele a közszolgáltató ajánlatkérő által
A közszolgáltató ajánlatkérők a 13. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 14. cikk alkalmazásával kapcsolatban a Bizottságot annak kérésére tájékoztatják a következőkről:
a)
az érintett vállalkozások vagy közös vállalkozások neve;
b)
az érintett koncessziók jellege és értéke;
c)
olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy az azon vállalkozás vagy közös vállalkozás, amelynek a koncessziót odaítélték, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 13. vagy a 14. cikk követelményeinek.
16. cikk
Versenynek közvetlenül kitett tevékenységek kizárása
Ez az irányelv nem alkalmazandó a koncesszió közszolgáltató ajánlatkérők általi odaítélésére olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység a(z) említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül.
17. cikk
A közszférába tartozó jogi személyek közötti koncesszióba adás
(1) A koncessziók ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők által egy másik, köz- vagy magánjogi jogi személynek való odaítélése nem tartozik ezen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:
a)
az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz; és
b)
az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő vagy az általa kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és
c)
a kontrollált jogi személyben nincsen közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban, nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire.
Az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő akkor gyakorol az e bekezdés első albekezdésének a) pontja szerinti, a saját szervezeti egységei felett gyakorolthoz hasonló kontrollt egy jogi személy felett, ha döntő befolyással rendelkezik a kontrollált jogi személynek mind a stratégiai céljai, mind a jelentős döntései tekintetében. A kontrollt egy másik olyan jogi személy is gyakorolhatja, amelyet az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő ugyanolyan módon kontrollál.
(2) Az (1) bekezdés akkor is alkalmazandó, ha egy olyan kontrollált jogi személy, amely maga is ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő, ítél oda valamely tevékenységre irányuló koncessziót a kontrolláló ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek vagy az ugyanazon ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő által kontrollált valamely jogi személynek, feltéve, hogy abban a jogi személyben, amelynek a koncessziót odaítélték, nincs közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban álló nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire.
(3) Az a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amely nem gyakorol az e cikk (1) bekezdése értelmében vett kontrollt egy olyan magánjogi vagy közjogi jogi személy felett, ezen irányelv alkalmazásától eltekintve koncessziót ítélhet oda az említett jogi személynek, amennyiben az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
a)
az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az érintett jogi személy felett más ajánlatkérő szervekkel vagy közszolgáltató ajánlatkérőkkel együtt a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz hasonló, közös kontrollt gyakorol;
b)
az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők vagy az ezek által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és
c)
a kontrollált jogi személyben nincsen közvetlen magántőke-részesedés, kivéve a Szerződésekkel összhangban, nemzeti jogszabályi rendelkezések által előírt, kontrollt nem biztosító, illetve nem blokkoló magántőke-részesedést, amely nem biztosít döntő befolyást a kontrollált jogi személy döntéseire.
E bekezdés első albekezdésének a) pontja alkalmazásában az ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén egy adott jogi személy felett közös kontrollt gyakorlónak minősül:
i.
a kontrollált jogi személy döntéshozó szervei a részt vevő összes ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő képviselőiből állnak. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt;
ii.
az említett ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és
iii.
a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők érdekeivel.
(4) A kizárólag két vagy több ajánlatkérő szerv vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérő között létrejött megállapodások nem tartoznak jelen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:
a)
a szerződés együttműködést hoz létre vagy valósít meg az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők között annak érdekében, hogy az általuk nyújtandó közszolgáltatások során megvalósítsák közös céljaikat;
b)
az együttműködés megvalósítása során a feleket kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és
c)
a részt vevő ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők az együttműködés tárgyát képező tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át folytatják nyílt piacon;
(5) Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában, a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek százalékos arányának meghatározásához a koncesszió odaítélését megelőző három év átlagos összbevételét vagy megfelelő alternatív tevékenységalapú mutatót kell figyelembe venni, például az érintett jogi személynek, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a szolgáltatásokkal, árukkal vagy építési beruházásokkal kapcsolatos költségeit.
Amennyiben az érintett jogi személy, ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja vagy tevékenységeinek átszervezése miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat vagy az alternatív tevékenységalapú mutató - például költségek - szerinti adat, illetve az már nem releváns, elegendő, ha a jogi személy - főként üzleti előrejelzések segítségével - bizonyítja, hogy a tevékenységre vonatkozóan mért adatok valószínűsíthetőek.
III. szakasz
Általános rendelkezések
18. cikk
A koncesszió időtartama
(1) A koncessziók időtartama korlátozott. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő az igényelt építési beruházások vagy szolgáltatások függvényében felbecsüli az időtartamot.
(2) Az 5 évnél hosszabb időtartamra szóló koncessziók esetében a koncesszió maximális időtartama nem haladhatja meg azt az időtartamot, amely alatt - ésszerű feltételezések alapján - a koncessziós jogosult számára megtérülnek az építési beruházás vagy a szolgáltatás megvalósítása érdekében eszközölt befektetései, és a befektetett tőke ésszerű hozamot tud termelni, figyelembe véve a konkrét szerződéses célkitűzések teljesítése érdekében eszközölt befektetéseket is.
A számításkor figyelembe veendő befektetésekbe a kezdeti befektetések és a koncesszió időtartama során tett további befektetések is beletartoznak.
19. cikk
Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások
A IV. mellékletben felsorolt, ezen irányelv hatálya alá tartozó szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló koncessziókra csak a 31. cikk (3) bekezdésében, a 32. cikkben, a 46. cikkben és a 47. cikkben előírt kötelezettségek vonatkoznak.
20. cikk
Vegyes szerződések
(1) Azokra a koncessziókat, amelyeknek a tárgyába építési beruházások és szolgáltatások egyaránt beletartoznak, az azon koncessziótípusra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell odaítélni, amely az adott szerződés fő tárgyára jellemző.
Azon vegyes koncessziók esetében, amelyek részben a IV. mellékletben felsorolt szociális vagy egyéb konkrét szolgáltatásokból, részben pedig egyéb szolgáltatásokból állnak, a koncesszió fő tárgyát annak alapján kell megállapítani, hogy az adott szolgáltatások közül melyiknek a magasabb a becsült értéke.
(2) Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektív módon elkülöníthetők, a (3) és a (4) bekezdést kell alkalmazni. Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektív módon nem különíthetők el, az (5) bekezdést kell alkalmazni.
Amennyiben egy adott szerződés valamely részére az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv vonatkozik, ezen irányelv 21. cikkét kell alkalmazni.
Több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében, amennyiben a tevékenységek egyikére ezen irányelv II. melléklete vagy a 2014/25/EU irányelv vonatkozik, a vonatkozó rendelkezéseket ezen irányelv 22. cikke, illetve a 2014/25/EU irányelv 6. cikke alapján kell meghatározni.
(3) Olyan szerződések esetében, amelyeknek a tárgya ezen irányelv hatálya alá tartozó elemeket és ezen irányelv hatálya alá nem tartozó elemeket is tartalmaz, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön-külön szerződéseket ítélnek oda. Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.
Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződés odaítélése mellett döntenek, az így létrejövő vegyes szerződésre - amennyiben e cikk (4) bekezdése vagy a 21. cikk másként nem rendelkezik - ezen irányelvet kell alkalmazni, függetlenül azon részek értékétől, amelyek egyébként más jogi szabályozás alá tartoznának, valamint attól, hogy ezen részek egyébként milyen jogi szabályozás alá tartoznának.
(4) A koncessziós elemeket is és a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési elemeket is tartalmazó vegyes szerződések esetén a vegyes szerződést a 2014/24/EU irányelvnek, illetve a 2014/25/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni.
(5) Ha az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, az alkalmazandó jogi szabályozást a szerződés fő tárgya alapján kell megállapítani.
Szolgáltatási koncessziós elemeket és árubeszerzésre irányuló szerződési elemeket egyaránt tartalmazó szerződések esetében a szerződés fő tárgyát az alapján kell meghatározni, hogy a szolgáltatási és az árubeszerzési elemek közül melyiknek magasabb a becsült értéke.
21. cikk
Védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes közbeszerzési szerződések
(1) Olyan vegyes szerződések esetében, amelyek tárgyába ezen irányelv hatálya alá tartozó koncessziós elemek és az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési vagy egyéb elemek is tartoznak, ezen cikket kell alkalmazni.
Több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében, amennyiben a tevékenységek egyikére ezen irányelv II. melléklete vagy a 2014/25/EU irányelv vonatkozik, egy másik tevékenységre pedig az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv, a vonatkozó rendelkezéseket ezen irányelv 23. cikke, illetve a 2014/25/EU irányelv 26. cikke alapján kell meghatározni.
(2) Ha egy adott szerződés különböző részei objektív módon elkülöníthetőek, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy is, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön-külön szerződést ítélnek oda, vagy úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda.
Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön-külön szerződést ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az egyes szerződésekre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.
Ha az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződés odaítélése mellett döntenek, a vonatkozó jogi szabályozást az alábbi szempontok szerint kell meghatározni:
a)
amennyiben a szerződés egyik részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, vagy az egyik részére az EUMSZ 346. cikke, valamely másik részére pedig a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződést ezen irányelv alkalmazása nélkül is oda lehet ítélni, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív okokkal indokolható;
b)
amennyiben a szerződés egyik részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés akár ezen irányelv, akár a 2009/81/EK irányelv alapján is odaítélhető, feltéve, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektíven indokolható.
Az egyetlen szerződés odaítélésével kapcsolatos döntést ugyanakkor nem szabad azzal a céllal meghozni, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.
(3) Amennyiben valamely szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető, ha van olyan eleme, amelyre az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó. Amennyiben nincsen, akkor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő úgy is dönthet, hogy a szerződés ezen irányelvnek megfelelően vagy a 2009/81/EK irányelvnek megfelelően ítéli oda.
22. cikk
A II. mellékletben felsorolt tevékenységekre és egyéb tevékenységekre egyaránt kiterjedő szerződések
(1) A 20. cikktől eltérve, a több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen szabályokat kell alkalmazni.
A 20. cikk ellenére, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) és a (3) bekezdését kell alkalmazni,. Ha azonban az egyik tevékenység az EUMSZ 346. cikke vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik, a 23. cikket kell alkalmazni.
Az egyetlen szerződés odaítélése és a több különálló szerződés odaítélése közötti választásnak nem lehet az a célja, hogy a szerződést vagy a szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy adott esetben a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alól.
(2) A több tevékenységre irányuló szerződésre azokat a szabályokat kell alkalmazni, amelyek az elsődleges tevékenységre alkalmazandók.
(3) Amennyiben objektív módon nem határozható meg, hogy mely tevékenység képezi a szerződés elsődleges célját, az alkalmazandó szabályokat az alábbiaknak megfelelően kell meghatározni:
a)
a koncessziós szerződést ezen irányelv rendelkezéseinek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező tevékenységek egyikére ezen irányelv rendelkezéseinek az ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezései, a másik tevékenységre pedig ezen irányelv rendelkezéseinek a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziós szerződésekre vonatkozó rendelkezései alkalmazandók;
b)
a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik;
c)
a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződés célját képező tevékenységek egyike ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig sem ezen, sem a 2014/24/EU, sem pedig a 2014/25/EU irányelv hatálya alá nem tartozik.
23. cikk
A II. mellékletben említett tevékenységeket és egyúttal védelmi vagy biztonsági vonatkozású tevékenységeket is magukban foglaló koncessziók
(1) A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló tevékenység jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.
A 21. cikk ellenére, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.
Az egyetlen szerződés odaítélése vagy a több különálló szerződés odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést vagy szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.
(2) Olyan szerződések esetében, amelyek célját egyrészt egy olyan tevékenység képezi, amely ezen irányelv hatálya alá tartozik, másrészt pedig egy olyan tevékenység, amely:
a)
az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik, vagy
b)
a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik,
a közszolgáltató ajánlatkérő:
i.
az a) pontban meghatározott esetekben ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban is odaítélheti a szerződést,
ii.
a b) pontban meghatározott esetekben akár ezen irányelv, akár a 2009/81/EK irányelv alapján is odaítélheti a szerződést, E bekezdés első albekezdése nem érinti a 2009/81/EK irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.
A b) pontban említett szerződések esetében, amennyiben azok közbeszerzési és egyéb, az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozó elemeket is tartalmaznak, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető.
E bekezdés alkalmazásának azonban az a feltétele, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektív okokkal indokolható legyen, és az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv alkalmazása alól.
4. szakasz
Különleges helyzetek
24. cikk
Fenntartott koncessziók
A tagállamok fenntarthatják a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban való részvétel jogát védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, amelyeknek fő célja a fogyatékossággal élő és hátrányos helyzetű munkavállalók társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy e koncessziókat a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak legalább 30 %-a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló. A koncessziós hirdetményben, illetve a 19. cikkben meghatározott szolgáltatási koncessziók esetében az előzetes tájékoztatóban hivatkozni kell erre a rendelkezésre.
25. cikk
Kutatási és fejlesztési szolgáltatások
Ezt az irányelvet alkalmazni kell a 73000000-2 és 73120000-9 közötti, valamint a 73300000-5, 73420000-2 és 73430000-5 CPV-kód alatt szereplő kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra irányuló szolgáltatási koncessziókra, feltéve, hogy mindkét következő feltétel teljesül:
a)
a haszon kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során;
b)
a szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg.
II. FEJEZET
Általános elvek
26. cikk
Gazdasági szereplők
(1) Azok a gazdasági szereplők, akik, illetve amelyek a székhelyük szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélésének helye szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.
A jogi személyektől megkövetelhető, hogy ajánlatukban vagy részvételi jelentkezésükben jelezzék a szóban forgó szerződés teljesítésében személyesen közreműködő alkalmazottak nevét és szakképesítését.
(2) Gazdasági szereplők csoportjai - többek között ideiglenes társulások - is részt vehetnek koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban, és az ajánlatkérő szervek, illetve közszolgáltató ajánlatkérők az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés feltételeként nem írhatják elő számukra, hogy meghatározott társasági formával rendelkezzenek.
Amennyiben szükséges, az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők pontosan meghatározhatják a koncessziós dokumentációban, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük a gazdasági és pénzügyi helyzettel vagy a műszaki és szakmai alkalmassággal kapcsolatos, a 38. cikkben említett feltételeket, feltéve, hogy e feltételek objektív indokokon alapulnak és arányosak. A tagállamok részletes szabályokban rögzíthetik, hogy a gazdasági szereplők csoportjai hogyan felelhetnek meg az említett követelményeknek. A koncessziónak a gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítésével kapcsolatos, az egyéni résztvevőkre vonatkozó feltételektől eltérő feltételeinek szintén objektív indokokon kell alapulniuk és arányosnak kell lenniük.
(3) Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül elő lehet azonban írni a gazdasági szereplők csoportja számára, hogy meghatározott társasági formát hozzon létre, miután a szerződést neki ítélték oda, amennyiben az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.
27. cikk
Nómenklatúrák
(1) A koncessziók odaítélésével összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) elfogadott „Közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV-t)” kell alkalmazni.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el minden olyan esetben, amikor a CPV-nómenklatúrában bekövetkezett, a jelen irányelv hatályának módosításával nem járó változásokat meg kell jeleníteni ebben az irányelvben.
28. cikk
Titoktartás
(1) Hacsak ezen irányelv vagy az ajánlatkérő szervre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt koncessziós szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére az ezen irányelv 32. és 40. cikke értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve - de nem kizárólagosan - a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait is.
Ez a cikk nem akadályozza a megkötött szerződések bizalmasnak nem minősülő részeinek nyilvánosságra hozatalát, beleértve azok esetleges további módosításait is.
(2) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő előírhat a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja az általa a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének a védelme.
29. cikk
A kommunikációra vonatkozó szabályok
(1) A tagállamok, az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők minden kommunikáció és információcsere esetében az alábbi kommunikációs eszközök közül választhatnak egyet vagy többet, kivéve, ha ezen irányelv 33. cikkének (2) bekezdése vagy 34. cikke alapján kötelező az elektronikus út alkalmazása:
a)
elektronikus út;
b)
posta vagy fax;
c)
szóbeli kommunikáció, például telefonon keresztül, a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás lényegi elemein kívüli egyéb elemek közlésére, feltéve, hogy a szóbeli kommunikáció tartalma tartós adathordozón kellő mértékben dokumentálásra kerül;
d)
személyes kézbesítés átvételi elismervény ellenében.
A tagállamok - túlmenve az ezen irányelv 33. cikkének (2) bekezdésében, valamint 34. cikkében meghatározott követelményeken - a koncessziók esetében kötelezővé tehetik az elektronikus kommunikációs eszközök használatát.
(2) A választott kommunikációs eszközöknek széles körben rendelkezésre kell állniuk, nem lehetnek diszkriminatívak és nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételi lehetőségét. Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel együttműködőképesnek kell lenniük.
Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők a kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során kötelesek biztosítani az adatok sértetlenségét, valamint a részvételi jelentkezések és az ajánlatok bizalmasságának megőrzését. Csak azután vizsgálják meg a részvételi jelentkezések és az ajánlatok tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.
II. CÍM
A KONCESSZIÓ ODAÍTÉLÉSÉNEK SZABÁLYAI:
ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS ELJÁRÁSI GARANCIÁK
I. FEJEZET
Általános elvek
30. cikk
Általános elvek
(1) Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő szabadon szervezi meg a koncessziós jogosult kiválasztásához vezető eljárást, amelynek azonban meg kell felelnie ezen irányelv rendelkezéseinek.
(2) A koncesszió odaítélésére irányuló eljárás kialakításakor tiszteletben kell tartani a 3. cikkben meghatározott elveket. Így mindenekelőtt a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás során az ajánlatkérő szerv nem adhat megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttatna.
(3) A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy a koncessziós szerződések teljesítése során a gazdasági szereplők megfeleljenek a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és a X. mellékletben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeknek.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 48. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a X. mellékletben szereplő jegyzéket annak érdekében, hogy az összes tagállam által megerősített új nemzetközi szerződéseket vegyen fel a jegyzékbe, vagy abban az esetben, ha a jegyzékben szereplő nemzetközi megállapodások már nem képezik részét az összes tagállam jogrendjének, illetve más szempontból, például hatályuk, tartalmuk vagy elnevezésük tekintetében módosultak.
31. cikk
A koncessziós eljárást megindító hirdetmény
(1) Az az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amely koncessziót kíván odaítélni, ezt a szándékát koncessziós hirdetményben teszi közzé.
(2) A koncessziós hirdetmény tartalmazza a V. melléklet részében említett adatokat, valamint adott esetben minden más, az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő által hasznosnak ítélt adatot, az egységes formátummal összhangban.
(3) A IV. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások tekintetében koncessziót odaítélni kívánó ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők koncesszió odaítélésére irányuló tervezett szándékukat előzetes tájékoztató közzététele révén ismertetik. Ezek az előzetes tájékoztatók a VI. mellékletben meghatározott információt tartalmazzák.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők számára nem kötelező koncessziós hirdetmény közzététele, amennyiben az érintett építési beruházást vagy szolgáltatásokat csak egy bizonyos gazdasági szereplő képes elvégezni, illetve nyújtani a következő okok valamelyike miatt:
a)
a koncesszió célja egy egyedülálló műalkotás vagy művészeti előadás létrehozása vagy megszerzése;
b)
technikai okokból nincs verseny;
c)
kizárólagos jog áll fenn;
d)
szellemitulajdon-jogok védelme és az 5. cikk (10) bekezdésében meghatározottaktól eltérő kizárólagos jogok.
Az első albekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott kivétel csak akkor alkalmazandó, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak eredménye, hogy mesterségesen korlátozták a koncesszió odaítélésének paramétereit.
(5) Az (1) bekezdéstől eltérve az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nem köteles új koncessziós hirdetményt közzétenni abban az esetben, ha az előzetes tájékoztató alapján nem nyújtottak be részvételi jelentkezést, illetve ajánlatot, vagy megfelelő részvételi jelentkezést, illetve ajánlatot, feltéve, hogy a koncessziós szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság részére, amennyiben kéri, jelentést küldenek.
Az első albekezdés alkalmazásában az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a koncesszió szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek a koncessziós dokumentációban meghatározott igényeit és előírásait.
Az első albekezdés alkalmazásában akkor nem tekinthető megfelelőnek egy részvételi jelentkezés, ha:
a)
az érintett jelentkezőt a 38. cikk (5)-(9) bekezdése alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a 38. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak.
b)
a részvételi jelentkezés olyan ajánlatot tartalmaz, amely a fenti második albekezdés alapján nem megfelelő.
32. cikk
A koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztató
(1) A nyertes ajánlat odaítélését követő 48 napon belül az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a 33. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatót küld a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás eredményéről. A IV. mellékletben felsorolt szolgáltatások esetében azonban e tájékoztatókat negyedévenként össze lehet vonni. Ebben az esetben az ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 48 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.
(2) A koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztató tartalmazza az VII. mellékletben meghatározott adatokat, illetve a IV. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó koncessziók esetében a VIII. mellékletben meghatározott adatokat, közzététele pedig a 33. cikk rendelkezéseivel összhangban történik.
33. cikk
A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja
(1) A koncessziós hirdetmények és a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatók, valamint a 43. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett hirdetmények a szabvány-formanyomtatványok formájában (ideértve a helyesbítésekre vonatkozó szabvány-formanyomtatványokat is) tartalmazzák a V., VII. és VIII. mellékletben meghatározott adatokat.
A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozza meg az említett formanyomtatványt. A végrehajtási aktusokat a 50. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a IX. mellékletnek megfelelően kell összeállítani, elektronikus úton továbbítani az Európai Unió Kiadóhivatalának, valamint közzétenni. Az Európai Unió Kiadóhivatala visszaigazolja az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét, valamint az elküldött adatok közzétételét, jelezve e közzététel időpontját, amely a közzététel bizonyítékának tekintendő. A tájékoztatókat és hirdetményeket az elküldésüket követő öt napon belül közzé kell tenni. A tájékoztatóknak és hirdetményeknek az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzététele költségeit az Európai Unió viseli.
(3) A koncessziós hirdetmények teljes szövegét az Európai Unió egyik, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni. Ez(ek) a nyelvi változat(ok) tekintendő(k) egyedüli hiteles szövegnek. Az uniós intézmények többi hivatalos nyelvén közzé kell tenni az egyes tájékoztatók és hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását.
(4) A koncessziós hirdetmények és a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatók tagállami szintű közzétételére az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzétételüket követően kerülhet sor, kivéve, ha az uniós szintű közzétételre nem kerül sor 48 órával azt követően, hogy az Európai Unió Kiadóhivatala a (2) bekezdésnek megfelelően visszaigazolta az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét. A tagállami szinten közzétett koncessziós hirdetmények és a koncesszió odaítéléséről szóló tájékoztatók nem tartalmazhatnak az Európai Unió Kiadóhivatalának elküldött hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, és meg kell említeniük a hirdetménynek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladásának időpontját.
34. cikk
A koncessziós dokumentáció elektronikus elérhetősége
(1) Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a koncessziós hirdetmény közzétételének vagy - amennyiben e hirdetmény nem tartalmaz ajánlattételi felhívást - az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál a koncessziós dokumentációhoz. A koncessziós hirdetmény, illetve az ilyen felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen ez a dokumentáció elérhető.
(2) Ha megfelelően indokolt esetben - kivételes biztonsági feltételek esetén, technikai okokból vagy nagyon magas szintű védelmet igénylő, különösen érzékeny kereskedelmi információ esetén - egyes koncessziós dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, akkor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a tájékoztatóban vagy hirdetményben, illetve az ajánlattételi felhívásban jelezheti, hogy az érintett koncessziós dokumentumokat az elektronikus úttól eltérő más módon fogja továbbítani, és az ajánlatok beküldési határidejét meg kell hosszabbítani.
(3) A koncessziós dokumentációra vonatkozó további információt, feltéve, hogy kellő időben kérték, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban részt vevő összes jelentkezőnek vagy ajánlattevőnek a rendelkezésére bocsátja.
35. cikk
A korrupció elleni küzdelem és az összeférhetetlenség megelőzése
A tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők megtegyék a megfelelő intézkedéseket a csalás, a részrehajlás és a korrupció visszaszorítása, valamint a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás folyamán felmerülő esetleges összeférhetetlenség hatékony megelőzése, feltárása és orvoslása céljából, hogy ezáltal elkerülhető legyen a verseny torzulása, és minden részvételre jelentkező és ajánlattevő tekintetében biztosítható legyen az egyenlő bánásmód a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás folyamán.
Az összeférhetetlenség fogalmának ki kell terjednie legalább azokra az esetekre, amikor az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek a koncesszió odaítélésére irányuló eljárás lefolytatásában részt vevő vagy annak eredményét befolyásolni képes alkalmazottai közvetve vagy közvetlenül olyan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb személyes érdekeltséggel rendelkeznek, amely úgy tekinthető, hogy a koncesszió odaítélésére irányuló eljárással összefüggésben befolyásolja a pártatlanságukat és a függetlenségüket.
Az összeférhetetlenség vonatkozásában elfogadott intézkedések nem léphetik túl az esetleges összeférhetetlenség megelőzéséhez vagy a megállapított összeférhetetlenség megszüntetéséhez feltétlenül szükséges mértéket.
II. FEJEZET
Eljárási garanciák
36. cikk
Műszaki és funkcionális követelmények
(1) A műszaki és funkcionális követelmények meghatározzák a koncesszió tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatások kívánt jellemzőit. E követelményeket a koncessziós dokumentáció tartalmazza.
E jellemzők a kívánt építési beruházás vagy szolgáltatások megvalósításának, illetve nyújtásának konkrét eljárására is vonatkozhatnak, feltéve, hogy kapcsolódnak a koncesszió tárgyához és arányosak annak értékével és céljaival. E jellemzők közé tartozhatnak például a minőségi szintek, a környezeti teljesítmény és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás mértéke, az univerzális tervezés követelménye (ideértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességet) és a megfelelőség-értékelés, a teljesítmény, a biztonság és a méretek, a terminológia, a jelek, a tesztelés és a tesztelési módszerek, a jelölés és címkézés vagy a használati utasítás.
(2) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki és funkcionális követelmények nem utalhatnak egy adott gyártmányra vagy forrásra, illetve olyan konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott gyártási folyamatra, ha ez egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás olyan kivételes esetekben megengedhető, amikor nem lehetséges a szerződés tárgyának kellően pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.
(3) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások és szolgáltatások nem felelnek meg az általa megjelölt műszaki és funkcionális követelményeknek, amennyiben az ajánlattevő az ajánlatában bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki és funkcionális követelményeknek.
37. cikk
Eljárási garanciák
(1) A koncessziók odaítélése az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a 41. cikkel összhangban megállapított odaítélési szempontok alapján történik, feltéve, hogy az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
a)
az ajánlat megfelel az adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt minimumkövetelményeknek;
b)
az ajánlattevő teljesíti a 38. cikk (1) bekezdésében említett részvételi feltételeket; és
c)
az ajánlattevő nincs kizárva az odaítélési eljárásban való részvételből a 38. cikk (4)-(7) bekezdésével összhangban, a 38. cikk (9) bekezdésére is figyelemmel.
Az a) pontban említett minimumkövetelmények olyan (különösen technikai, fizikai, funkcionális és jogi) feltételeket és jellemzőket tartalmaznak, amelyeknek minden ajánlatnak meg kell felelnie, illetve amelyekkel minden ajánlatnak rendelkeznie kell.
(2) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő rendelkezésre bocsátja a következőket:
a)
a koncessziós hirdetményben a koncesszió és a részvételi feltételek leírása;
b)
a koncessziós hirdetményben, az ajánlattételi felhívásban vagy a többi koncessziós dokumentációban az odaítélési szempontokat és adott esetben a teljesítendő minimumkövetelményeket.
(3) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő - kizárólag átlátható módon és objektív szempontok alapján - megfelelő szintre korlátozhatja a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők számát. A meghívott jelentkezők vagy ajánlattevők létszámának elegendőnek kell lennie a tényleges verseny biztosításához.
(4) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő minden részvételre jelentkezővel ismerteti az eljárás tervezett lebonyolítását és a befejezés indikatív időpontját. A módosításokat közölni kell az összes részvételre jelentkezővel, továbbá, amennyiben a koncessziós hirdetményben szereplő elemeket érintik, minden gazdasági szereplő számára közzé kell tenni.
(5) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő gondoskodik az eljárás szakaszainak - az általa alkalmasnak ítélt módon történő - megfelelő dokumentálásáról, a 28. cikk (1) bekezdésében foglaltak tiszteletben tartása mellett.
(6) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő megbeszéléseket folytathat a részvételre jelentkezőkkel és az ajánlattevőkkel. A koncesszió tárgya, az odaítélési szempontok és a minimumkövetelmények a tárgyalások során nem módosíthatók.
38. cikk
A részvételre jelentkezők kiválasztása és minőségi értékelése
(1) Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők - nyilatkozatok, valamint a koncessziós hirdetményben meghatározott, megkülönböztetésmentes és a koncesszió tárgyával arányos követelményekkel összhangban bizonyítékként benyújtott referencia vagy referenciák alapján - ellenőrzik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők szakmai és műszaki alkalmasságához, valamint pénzügyi és gazdasági helyzetéhez kapcsolódó részvételi feltételeket. A részvételi feltételeknek kapcsolódniuk kell ahhoz az elváráshoz és arányosnak kell lenniük vele, hogy a koncesszióra jogosult képes legyen teljesíteni a koncessziós tevékenységet, figyelembe véve a koncesszió tárgyát és a tényleges verseny biztosításának célját.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított részvételi feltételek teljesítése érdekében - adott esetben és egy konkrét koncesszióval kapcsolatban - a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitására is támaszkodhat, a hozzájuk fűződő kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Amennyiben egy gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásaira kíván támaszkodni, bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő számára, hogy a szükséges erőforrások a koncesszió teljes időtartama alatt a rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását. A pénzügyi helyzet vonatkozásában az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplő és ezek a szervezetek együttesen feleljenek a szerződés teljesítéséért.
(3) Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplőknek a 26. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
(4) Az ajánlatkérő szervnek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérőnek ki kell zárnia a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, amelyről megállapította, hogy a következő okok valamelyike miatt jogerősen elítélték:
a)
a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (28) 2. cikkében meghatározott, bűnszervezetben való részvétel;
b)
az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény (29) 3. cikkében és a 2003/568/IB tanácsi kerethatározat (30) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció, valamint az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő vagy a gazdasági szereplő nemzeti jogában meghatározott korrupció;
c)
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (31) 1. cikke értelmében vett csalás;
d)
a 2002/475/IB (32) tanácsi kerethatározat 1., illetve 3. cikkében meghatározott terrorista bűncselekmény vagy terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekmény, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti, bűncselekményre való felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet;
e)
a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 1. cikkében meghatározott pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása.
f)
gyermekmunka a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 2. cikke szerint az emberkereskedelem egyéb formái.
A gazdasági szereplő kizárására vonatkozó kötelezettség akkor is fennáll, ha a jogerős ítéletet olyan személlyel szemben hozták, aki az említett gazdasági szereplő igazgató, vezető vagy felügyelő testületének tagja, illetve e testületek képviseletére, ellenőrzésére vagy az azokban való döntéshozatalra vonatkozó jogkörrel rendelkezik.
A közszolgáltató ajánlatkérők - a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők kivételével - kizárhatják a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, amelyre vonatkozóan tudomásuk van arról, hogy az e bekezdés első albekezdésében felsorolt bármely okból jogerősen elítélték.
(5) Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek kizárni a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból azokat a gazdasági szereplőket, amelyek vonatkozásában tudomásuk van arról, hogy az adott gazdasági szereplő nem tett eleget az adók és a társadalombiztosítási járulékok megfizetésére vonatkozó kötelezettségeinek, és ezt a gazdasági szereplő székhelye szerinti országnak vagy az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő tagállamának jogszabályaival összhangban hozott, jogerős és kötelező erejű bírósági vagy közigazgatási határozat megállapította.
Továbbá az ajánlatkérő szervek és a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett közszolgáltató ajánlatkérők kizárhatják - vagy a tagállamok kötelezhetik őket arra, hogy kizárják - a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból azokat a gazdasági szereplőket, amelyek esetében bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudják, hogy az adott gazdasági szereplő nem tett eleget az adók és társadalombiztosítási járulékok megfizetésére vonatkozó kötelezettségeinek.
E bekezdést nem kell tovább alkalmazni abban az esetben, ha a gazdasági szereplő teljesítette ezen kötelezettségeit oly módon, hogy a szóban forgó adókat, társadalombiztosítási járulékokat és az esetleges kamatokat és bírságokat megfizette, vagy ezek megfizetésére kötelezettséget vállalt.
(6) A tagállamok kivételes esetben, amikor ezt a közérdeken alapuló kényszerítő indok, például a közegészség vagy a környezetvédelem támasztja alá, a (4) és az (5) bekezdésben előírt kötelező kizárások alóli eltérést rendelhetnek el.
A tagállamok olyan esetekben is elrendelhetik az (5) bekezdésben előírt kötelező kizárás alóli eltérést, amikor a kizárás egyértelműen aránytalan lenne, különösen amikor csak csekély összegű adó vagy társadalombiztosítási járulék megfizetése maradt el, vagy amikor a gazdasági szereplő az adó vagy a társadalombiztosítási járulék megfizetésére vonatkozó kötelezettségének a megszegését követően csak akkor értesült a megfizetendő pontos összegről, amikor már a részvételi jelentkezés benyújtásának a határidejéig nem volt lehetősége az (5) bekezdés harmadik albekezdésében megállapított intézkedések meghozatalára.
(7) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő kizárhat valamely gazdasági szereplőt a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételből, illetve a tagállamok kötelezhetik a gazdasági szereplő kizárására, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:
a)
bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja a 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek megszegését;
b)
a gazdasági szereplő csődeljárás, fizetésképtelenségi eljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, a vagyonát végelszámoló vagy bíróság kezeli, a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van; az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő azonban dönthet úgy, hogy nem zárja ki azon gazdasági szereplőt, illetve a tagállam dönthet úgy, hogy nem kötelezi az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt annak a gazdasági szereplőnek a kizárására, amely a fenti helyzetek valamelyikében van, amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megállapította, hogy - az üzletmenet-folytonosság fenti helyzetekben való biztosításával kapcsolatos vonatkozó tagállami jogszabályokat és intézkedéseket figyelembe véve - a szóban forgó gazdasági szereplő képes lesz a koncessziós tevékenység teljesítésére;
c)
az ajánlatkérő szerv megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő súlyos szakmai kötelezettségszegést követett el, amely megkérdőjelezhetővé teszi a feddhetetlenségét;
d)
a 35. cikk második albekezdése szerinti összeférhetetlenséget kisebb súlyú intézkedéssel nem lehet ténylegesen megszüntetni;
e)
az ajánlatkérő szerv kellően hihető jelek alapján megállapítja, hogy a gazdasági szereplő más gazdasági szereplőkkel a verseny torzítására irányuló megállapodást kötött;
f)
a gazdasági szereplő részéről jelentős mértékű vagy tartós mulasztás volt tapasztalható valamely korábbi koncessziós szerződésből vagy az ajánlatkérő szervvel vagy az ezen irányelvben vagy a 2014/25/EU irányelvben meghatározottak szerinti közszolgáltató ajánlatkérővel kötött korábbi szerződésből eredő lényeges követelmény teljesítésében, és ez az említett korábbi szerződés lejárat előtti megszüntetéséhez, kártérítési követeléshez vagy egyéb hasonló szankciókhoz vezetett;
g)
ha a gazdasági szereplő a kizárási okok fenn nem állásának és a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges információk szolgáltatása során hamis nyilatkozatot tett, információkat tartott vissza vagy nem tudja bemutatni az információk bizonyításához előírt iratokat;
h)
ha a gazdasági szereplő megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, olyan bizalmas információkat igyekezett megszerezni, amelyek jogosulatlan előnyöket biztosítanának számára a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban, illetve gondatlanságból olyan félrevezető információkat szolgáltatott, amelyek érdemben befolyásolhatják a kizárásra, a kiválasztásra vagy az odaítélésre vonatkozó döntéseket;
i)
ha a 2009/81/EK irányelv szerinti védelmi vagy biztonsági területen folytatott koncessziós eljárások esetében a gazdasági szereplővel kapcsolatban bármilyen bizonyíték alapján - beleértve a védett adatforrásokat is - megállapítást nyert, hogy nem kellően megbízható a tagállam biztonságával kapcsolatos kockázatok kizárásához.
(8) Az ajánlatkérő szervek vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közszolgáltató ajánlatkérők az eljárás során bármikor kizárhatnak az eljárásból valamely gazdasági szereplőt, ha fény derül arra, hogy a szóban forgó gazdasági szereplő az eljárás előtt vagy alatt elkövetett valamely cselekménye vagy mulasztása miatt az e cikk (4) bekezdésében és az e cikk (5) bekezdésének első albekezdésében említett helyzetek valamelyikében van.
Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők az eljárás során bármikor kizárhatják azt a gazdasági szereplőt vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szerveket vagy közszolgáltató ajánlatkérőket annak a gazdasági szereplőnek a kizárására, amelynek esetében fény derül arra, hogy az eljárás előtt vagy alatt elkövetett valamely cselekménye vagy mulasztása miatt az (5) bekezdés első albekezdésében és a (6) bekezdésben említett helyzetek valamelyikében van.
(9) A (4) és a (7) bekezdésben említett helyzetek bármelyikében lévő gazdasági szereplő bizonyítékkal szolgálhat a tekintetben, hogy a releváns kizárási ok megléte ellenére az általa tett intézkedések kellőképpen igazolják a megbízhatóságát. Amennyiben ezt a bizonyítékot kielégítőnek tekintik, a gazdasági szereplőt nem lehet kizárni az eljárásból.
Ennek érdekében a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell, hogy a bűncselekménnyel vagy kötelességszegéssel okozott kárt megtérítette vagy vállalta annak megtérítését, a nyomozó hatóságokkal aktívan együttműködve átfogóan tisztázta a tényeket és a körülményeket, és olyan konkrét technikai, szervezeti és személyi intézkedéseket hozott, amelyek alkalmasak a további bűncselekmények vagy kötelességszegések megelőzésére. A gazdasági szereplő által hozott intézkedéseket a bűncselekmény vagy kötelességszegés súlyosságának és sajátos körülményeinek figyelembevételével kell értékelni. Ha az intézkedéseket nem tartják megfelelőnek, a gazdasági szereplőnek indoklást kell adni a döntésről.
Az a gazdasági szereplő, amelyet jogerős határozattal zártak ki a közbeszerzési vagy koncesszió odaítélésére irányuló eljárásokban való részvételből, a kizárásnak az említett határozatból következő időtartama alatt nem jogosult igénybe venni az ebben a bekezdésben meghatározott lehetőséget azokban a tagállamokban, amelyekben a határozat érvényes.
(10) A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések révén, az uniós jogot is figyelembe véve, meghatározzák e cikk végrehajtási feltételeit. Többek között meghatározzák a kizárás maximális időtartamát arra az esetre, amikor a gazdasági szereplő nem teszi meg a megbízhatóságának igazolására szolgáló, a (9) bekezdésben meghatározott intézkedéseket. Ha a kizárás időtartamát nem jogerős határozat állapította meg, akkor az nem haladhatja meg a jogerős határozat meghozatalának időpontjától számított öt évet a (4) bekezdésben említett esetekben és az említett időponttól számított három évet a (7) bekezdésben említett esetekben.
39. cikk
A koncesszióra való részvételi jelentkezések és koncessziós ajánlatok beérkezésének határideje
(1) A koncesszióra való részvételi jelentkezések beérkezésére és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő figyelembe veszi különösen a koncesszió összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, az e cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.
(2) Amennyiben a részvételi jelentkezések vagy ajánlatok csak helyszíni látogatás vagy a koncessziós dokumentációhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után nyújthatók be, a koncesszióra vonatkozó részvételi jelentkezés beérkezésének, illetve az ajánlatok beérkezésének határidejét úgy kell megállapítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen a részvételi jelentkezés vagy ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról, továbbá a határidőnek hosszabbnak kell lennie a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott minimális időnél.
(3) A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje - függetlenül attól, hogy tartalmaznak-e koncessziós ajánlatot vagy sem - a koncessziós hirdetmény feladásától számított 30 nap.
(4) Amennyiben az eljárás többszakaszos, az előzetes ajánlatok beérkezésére vonatkozó minimális határidő az ajánlattételi felhívás feladásától számított 22 nap.
(5) Az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő öt nappal lerövidíthető, amennyiben az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő elfogadja az ajánlatok elektronikus úton, a 29. cikkel összhangban történő benyújtását.
40. cikk
A részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek nyújtott információ
(1) Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztat minden részvételre jelentkezőt és ajánlattevőt az ajánlatok odaítéléséről szóló döntésről, beleértve a nyertes ajánlattevő nevét, a címzett jelentkezése vagy ajánlata elutasításának indokait, valamint az eljárás megismétlésére vagy a közzétett koncessziós hirdetményben meghirdetett koncesszió odaítélésének elmaradására vonatkozó döntés indokolását.
Az érintett fél kérésére az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a lehető leghamarabb, de legkésőbb az írásos kérelem kézhezvételét követő 15 napon belül tájékoztatja a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről azokat az ajánlattevőket, amelyek elfogadható ajánlatot nyújtottak be.
(2) Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy is, hogy egyes, az (1) bekezdésben említett, a szerződésre vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogalkalmazást vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené - magán vagy állami tulajdonú - gazdasági szereplők törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
41. cikk
Odaítélési szempontok
(1) A koncessziót olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek megfelelnek a 3. cikkben meghatározott elveknek, és garantálják, hogy az ajánlatok elbírálása valódi versenyfeltételek mellett történjen, lehetővé téve annak megállapítását, hogy az ajánlatok az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára összességében milyen gazdasági előnnyel járnának.
(2) Az odaítélési szempontoknak kapcsolódniuk kell a koncesszió tárgyához, és nem biztosíthatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára. Szerepelhetnek közöttük többek között környezetvédelmi, társadalmi vagy innovációval kapcsolatos szempontok is.
E szempontokhoz olyan követelményeknek kell kapcsolódniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által megadott információk hatékony ellenőrzését.
Az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek ellenőriznie kell, hogy az ajánlatok valóban megfelelnek-e az odaítélési szempontoknak.
(3) Az ajánlatkérő szervnek, illetve közszolgáltató ajánlatkérőnek csökkenő fontossági sorrendben kell megadnia az értékelési szempontokat.
Az első albekezdés sérelme nélkül, amennyiben az ajánlatkérő szervnek vagy közszolgáltató ajánlatkérőnek olyan ajánlatot nyújtanak be, amely kivételesen magas funkcionális teljesítményt nyújtó, innovatív megoldást kínál, és e megoldást egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatta előre, az ajánlatkérő szerv, illetve közszolgáltató ajánlatkérő kivételesen módosíthatja az odaítélési szempontok sorrendjét. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő minden ajánlattevőt köteles tájékoztatni a fontossági sorrend módosulásáról, és új ajánlattételi felhívást ír ki, tiszteletben tartva a 39. cikk (4) bekezdésében említett minimális határidőket. Amennyiben az odaítélési szempontok a koncessziós hirdetmény közzétételekor kerültek közzétételre, az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő új koncessziós hirdetményt tesz közzé, tiszteletben tartva a 39. cikk (3) bekezdésében említett minimális határidőket.
A fontossági sorrend módosulása nem eredményezhet diszkriminációt.
III. CÍM
A KONCESSZIÓ TELJESÍTÉSI SZABÁLYAI
42. cikk
Alvállalkozás
(1) Az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükben eljárva, megfelelő intézkedések révén biztosítják a 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek alvállalkozók általi teljesítését.
(2) A koncessziós dokumentációban az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőtől vagy a részvételre jelentkezőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt arra, hogy kérje az ajánlattevőtől vagy a részvételre jelentkezőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a koncessziónak azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint az esetleges javasolt alvállalkozókat. E bekezdés nem érinti a fő koncessziós jogosult felelősségének a kérdését.
(3) Építési beruházásra irányuló koncessziók esetében és az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő felügyelete alá tartozó létesítményekben nyújtandó szolgáltatások tekintetében a koncesszió odaítélését követően, de legkésőbb a koncessziós tevékenység teljesítésének kezdetekor az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő megköveteli a koncessziós jogosulttól, hogy tájékoztassa az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt az ezen építési beruházásban vagy szolgáltatásnyújtásban közreműködő alvállalkozók nevéről, elérhetőségéről és jogi képviselőinek kilétéről, amennyiben az információ ebben az időpontban rendelkezésre áll. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kötelezi a koncessziós jogosultat arra, hogy értesítse őt a fentebb említett információkban a koncesszió időtartama alatt bekövetkezett bárminemű változásról, valamint hogy az előírt adatokat azon alvállalkozók tekintetében is nyújtsa be, amelyeket később von be az adott építési beruházásba vagy szolgáltatásnyújtásba.
Az első bekezdésben foglaltak ellenére a tagállamok közvetlenül is előírhatják a koncessziós jogosult számára az előírt adatok szolgáltatását.
Az első és a második albekezdés nem alkalmazandó a beszállítókra.
Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők kiterjeszthetik az első bekezdésben foglalt kötelezettségeket - vagy valamely tagállam előírhatja a számukra ezek kiterjesztését - például az alábbiakra:
a)
azon szolgáltatások, melyek nyújtására nem az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő felügyelete alá tartozó létesítményekben kerül sor, vagy az építési vagy szolgáltatási koncesszió teljesítésében részt vevő beszállítók;
b)
a koncessziós jogosult alvállalkozóinak alvállalkozói, illetve az alvállalkozói lánc további tagjai.
(4) A 30. cikk (3) bekezdésében említett kötelezettségek megszegésének elkerülése érdekében megfelelő intézkedések hozhatók, például:
a)
Amennyiben valamely tagállam nemzeti joga a koncessziós jogosult és az alvállalkozók együttes felelősségéről rendelkezik, az érintett tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályok alkalmazása megfeleljen a 30. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek.
b)
Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők ellenőrizhetik - vagy a tagállamok kötelezhetik őket annak ellenőrzésére -, hogy a 38. cikk (4)-(10) bekezdése alapján fennáll-e kizáró ok az alvállalkozók tekintetében. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő arra kötelezi a gazdasági szereplőt, hogy más alvállalkozót bízzon meg azon alvállalkozó helyett, amelynek tekintetében az ellenőrzés során kötelezően kizáró ok fennállására derült fény. Az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő kötelezheti a gazdasági szereplőt - illetve valamely tagállam arra kötelezheti az ajánlatkérő szervet vagy közszolgáltató ajánlatkérőt, hogy kötelezze a gazdasági szereplőt -, hogy más alvállalkozót bízzon meg azon alvállalkozó helyett, amelynek tekintetében az ellenőrzés során nem kötelezően kizáró ok fennállására derült fény.
(5) A tagállamok nemzeti jogukban a felelősségre vonatkozóan szigorúbb szabályokat is megállapíthatnak.
(6) Azon tagállamok, melyek az (1) és a (3) bekezdés szerinti intézkedések meghozatala mellett döntenek, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben - az uniós jog tiszteletben tartása mellett - meghatározzák ezen intézkedések végrehajtási feltételeit. Ennek során a tagállamok korlátozhatják ezen intézkedések alkalmazhatóságát, például bizonyos szerződéstípusok vagy az ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők, gazdasági szereplők bizonyos kategóriái tekintetében, vagy bizonyos összeghatártól.
43. cikk
A szerződések módosítása azok időtartama alatt
(1) A koncesszió ezen irányelvnek megfelelő koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírása nélkül módosítható, amennyiben az alábbi esetek valamelyike fennáll:
a)
a módosításokra vonatkozóan - függetlenül azok pénzbeli értékétől - az eredeti koncessziós dokumentáció világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetnek érték-felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések is. A felülvizsgálati rendelkezésekben meg kell állapítani a lehetséges módosítások és opciós kikötések hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. E rendelkezések nem rendelkezhetnek olyan módosításokról és opciós kikötésekről, amelyek megváltoztatnák a koncesszió általános jellegét;
b)
az eredeti koncessziós jogosult részéről további építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra van szükség, amelyek nem szerepeltek az eredeti koncesszióban, és amelyek esetében a koncessziós jogosult személye nem változhat meg
i.
gazdasági vagy műszaki okokból, például az eredeti koncesszió teljesítése folyamán beszerzett berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy felszerelésekkel csereszabatosság vagy interoperabilitás követelménye miatt; és
ii.
mivel ez az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára jelentős nehézségekkel vagy párhuzamos költségekkel járna.
A II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziók esetében az érték növekedése nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások célja nem lehet ezen irányelv megkerülése;
c)
a következő feltételek együttesen teljesülnek:
i.
olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyeket egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatott előre;
ii.
a módosítás nem változtatja meg a koncesszió általános jellegét;
iii.
a II. mellékletben említetteken kívüli tevékenységek végzésére ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziók esetében az érték növekedése nem haladhatja meg az eredeti koncesszió értékének 50 %-át. Több egymást követő módosítás esetén ez a korlátozás minden egyes módosítás értékére vonatkozik. Az ilyen egymást követő módosítások célja nem lehet ezen irányelv megkerülése;
d)
azon koncessziós jogosult helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a koncessziót, új jogosult lép az alábbiak valamelyikének következményeként:
i.
az a) pontnak megfelelő, egyértelmű felülvizsgálati rendelkezés vagy opciós kikötés;
ii.
az eredeti koncessziós jogosult helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést - többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást - vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy
iii.
az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő maga vállalja át a fő koncessziós jogosultnak az alvállalkozóival kapcsolatos kötelezettségeit, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik;
e)
a módosítások - függetlenül azok értékétől - a (4) bekezdés értelmében nem jelentősek.
Az e bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetekben történő koncessziómódosításról az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A hirdetménynek a XI. mellékletben meghatározott információt kell tartalmaznia, és azt a 33. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell közzétenni.
(2) A fentieken kívül - és a (4) bekezdés a)-d) pontjában foglalt feltételek teljesülésének ellenőrzése nélkül - ezen irányelvnek megfelelő koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírása nélkül lehet módosítani a koncessziót abban az esetben, ha a módosítás értéke nem éri el az alábbi értékek egyikét sem:
i.
a 8. cikkben megállapított értékhatár, és
ii.
az eredeti koncesszió értékének 10 %-a.
A módosítás azonban nem változtathatja meg a koncesszió általános jellegét. Több egymást követő módosítás esetén ezt az értéket az egymást követő módosítások nettó együttes értéke alapján kell megállapítani.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében és (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett érték kiszámításakor a referenciaértéket kell aktualizált értéknek tekinteni, amennyiben a koncessziós szerződés tartalmaz indexálási rendelkezést. Amennyiben a koncessziós szerződés nem tartalmaz indexálási rendelkezést, az aktualizált értéket az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő tagállamának átlagos inflációs szintje alapján kell kiszámítani.
(4) A koncesszió módosítása annak időtartama alatt akkor tekintendő lényegesnek az (1) bekezdés e) pontjának értelmében, ha a koncesszió jellege az eredetileg megkötött koncesszió jellegéhez képest lényegesen megváltozik. Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás mindenképpen lényegesnek tekintendő, ha teljesül az alábbi feltételek valamelyike vagy közülük több:
a)
a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján - ha azok a koncesszió odaítélésére irányuló eredeti eljárás részét képezték volna -, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásban való részvételre;
b)
a módosítás következtében a koncesszió gazdaságilag előnyösebbé válik a koncessziós jogosult számára, olyan módon, ahogyan azt az eredeti koncesszió nem tette lehetővé;
c)
a módosítás jelentősen megváltoztatja a koncesszió hatályát;
d)
azon koncessziós jogosult helyébe, amelynek az ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a koncessziót, új jogosult lép, és az (1) bekezdés d) pontjában említett feltételek nem állnak fenn.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő esetekben a koncesszió rendelkezéseinek a koncesszió időtartama alatti módosításához ezen irányelvnek megfelelően új koncessziós eljárást kell kiírni.
44. cikk
A koncesszió felmondása
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ajánlatkérő szerveknek vagy közszolgáltató ajánlatkérőknek - az alkalmazandó nemzeti jog által meghatározott feltételek szerint - lehetőségük legyen a koncesszió felmondására annak időtartama alatt, ha a következő feltételek valamelyike vagy közülük több teljesül:
a)
a koncesszió olyan módosítására került sor, amely a 43. cikk értelmében koncesszió odaítélésére irányuló új eljárás kiírását igényelte volna;
b)
a koncesszió odaítélésekor a koncessziós jogosult tekintetében fennállt a 38. cikk (4) bekezdésében említett esetek valamelyike, és ezért ki kellett volna zárni a koncesszió odaítélésére irányuló eljárásból;
c)
az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke szerinti eljárásban megállapítja, hogy valamely tagállam elmulasztotta a Szerződések szerinti kötelezettségei teljesítését, mivel az adott tagállamhoz tartozó valamely ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a szóban forgó koncesszió odaítélése során nem tartotta be a Szerződések és a jelen irányelv szerinti kötelezettségeit.
45. cikk
Monitoring és jelentéstétel
(1) A pontos és hatékony végrehajtás érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy egy vagy több hatóság vagy szervezet ellássa legalább az ebben a cikkben meghatározott feladatokat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e feladatok tekintetében hatáskörrel rendelkező valamennyi hatóságról és szervezetről.
(2) A tagállamok gondoskodnak a koncessziós odaítélésére vonatkozó szabályok alkalmazásának monitoringjáról. Amennyiben a monitoringgal megbízott hatóságok vagy szervezetek a szabályok megsértésére derítenek fényt - például csalásra, korrupcióra, összeférhetetlenségre vagy egyéb súlyos szabálytalanságokra - vagy visszatérő problémákat fedeznek fel, felhatalmazással kell rendelkezniük ahhoz, hogy e jogsértéseket vagy problémákat jelezzék a nemzeti audithatóságoknak, bíróságoknak vagy törvényszékeknek, illetve egyéb megfelelő hatóságoknak vagy szervezeteknek - például az ombudsmannak, a nemzeti parlamentnek vagy annak bizottságainak.
(3) A (2) bekezdés szerinti monitoringtevékenységek eredményeit megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével nyilvánosságra kell hozni.
A Bizottság legalább háromévente felkéri a tagállamokat, hogy e monitoringról nyújtsanak be a Bizottságnak jelentést, amely áttekintést ad a koncesszió odaítélésére vonatkozó szabályok helytelen alkalmazásának leggyakoribb okairól, beleértve a szabályok alkalmazása terén jelentkező strukturális vagy visszatérő problémákat, valamint az esetleges csalásokat és egyéb jogellenes cselekményeket.
(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a koncesszió s odaítélésére vonatkozó uniós jog értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban térítésmentesen hozzáférhető információ és iránymutatás álljon rendelkezésre, amely segíti az ajánlatkérő szerveket, az ajánlatkérőket és a gazdasági szereplőket az uniós szabályok helyes alkalmazásában.
IV. CÍM
A 89/665/EGK ÉS A 92/13/EGK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI
46. cikk
A 89/665/EGK irányelv módosításai
A 89/665/EGK irányelv a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Ez az irányelv a 2014/24/EU (35) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 17. és 37. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.
Ez az irányelv a 2014/23/EU (36) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett ajánlatkérő szervek által odaítélt koncessziókra is alkalmazandó, az említett irányelv 10., 11., 12., 17. és 25. cikkével összhangban kizárt koncessziók kivételével.
Ezen irányelv értelmében szerződéseknek minősülnek a közbeszerzési szerződések, a keretmegállapodások, az építési koncessziók, a szolgáltatási koncessziók és a dinamikus beszerzési rendszerek.;
„A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében az ajánlatkérő szerv által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2-2f. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslat legyen igénybe vehető azon az alapon, hogy ezek a döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.”
2.
A 2a. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:
a)
az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésnek az eljárás eredménye megszületését követő odaítélésére nem kerülhet sor a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, illetve egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén a szerződés odaítéléséről szóló döntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldését követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt, illetve a szerződés odaítéléséről szóló döntés kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt.”;
b)
a negyedik albekezdésben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„-
a lényeges indokok összefoglalását a 2014/24/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint és 55. cikk (3) bekezdésére figyelemmel, vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, és”.
3.
A 2b. cikk a következőképpen módosul:
a)
az első bekezdésben:
i.
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
ha a 2014/24/EU irányelv vagy - amennyiben alkalmazandó - a 2014/23/EU irányelv nem írja elő az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;”
ii.
a c) pont helyére a következő szöveg lép:
„c)
a 2014/24/EU irányelv 33. cikke szerinti keretmegállapodáson alapuló szerződések esetében, valamint az említett irányelv 34. cikke szerinti dinamikus beszerzési rendszeren alapuló különös szerződések esetében.”
b)
a második bekezdésben az első és a második franciabekezdés helyére a következő szöveg lép:
„-
megsértették a 2014/24/EU irányelv 33. cikke (4) bekezdésének c) pontját vagy a 34. cikkének (6) bekezdését, és
-
a szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében megállapított értékhatárokat.”
4.
A 2c. cikkben az „a 2004/18/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép.
5.
A 2d. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdésben:
i.
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
amennyiben az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alapján ez nem volt megengedhető;”;
ii.
a b) pontban az „a 2004/18/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép.
b)
a (4) bekezdés első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„-
az ajánlatkérő szerv úgy ítéli meg, hogy a szerződésnek az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv megengedhetővé teszi,”;
c)
az (5) bekezdésben az első franciabekezdés helyébe következő szöveg lép:
„-
az ajánlatkérő úgy véli, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 2014/24/EU irányelv 33. cikke (4) bekezdésének b) pontjával vagy a 34. cikke (6) bekezdésével.”
6.
A 2f. cikkben az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:
-
az ajánlatkérő szerv a 2014/24/EU irányelv 50. és 51. cikkének vagy a 2014/23/EU irányelv 31. és 32. cikkének megfelelően tájékoztatót tett közzé a szerződés odaítéléséről, feltéve, hogy ez a tájékoztató tartalmazza az ajánlatkérő indokolását arra a döntésére vonatkozóan, hogy miért folytatta le a közbeszerzést az eljárást megindító hirdetményt előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül, vagy
-
az ajánlatkérő szerv tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez az információ tartalmazza a lényeges indokok összefoglalását a 2014/24/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint és 55. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, illetve a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel. Ez a lehetőség az ezen irányelv 2b. cikke első bekezdésének c) pontjában említett esetekre is vonatkozik;”
7.
A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A Bizottság alkalmazhatja a (2)-(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó, a szerződés odaítélésére irányuló eljárás során a közbeszerzésre vonatkozó uniós jogszabályokat súlyosan megsértették.”.
47. cikk
A 92/13/EGK irányelv módosításai
A 92/13/EGK irányelv a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Ez az irányelv a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2014/25/EU (37) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett szerződésekre alkalmazandó, az említett irányelv 18-24. cikkével, 27-30. cikkével, 34. vagy 55. cikkével összhangban kizárt szerződések kivételével.
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések magukban foglalják az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseket, keretmegállapodásokat és dinamikus beszerzési rendszereket.
Ez az a közszolgáltató ajánlatkérők által a 2014/23/EU (38) európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, odaítélt koncessziókra is alkalmazandó, kivéve, ha az ilyen szerződéseket az említett irányelv 10., 12., 13., 14., 16., 17. és 25. cikkével összhangban kizárja.;
„A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében a közszolgáltató ajánlatkérő által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2-2f. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslat legyen igénybe vehető azon az alapon, hogy ezek a döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.
2.
A 2a. cikkben a (2) bekezdés a következőképpen módosul:
a)
az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésnek a szerződés odaítéléséről szóló döntést követő megkötésére nem kerülhet sor a szerződés odaítéléséről szólódöntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére faxon vagy elektronikus úton való megküldését követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt, illetve egyéb kommunikációs eszköz felhasználása esetén a szerződés odaítéléséről szólódöntésnek az érintett ajánlattevők és részvételre jelentkezők részére való megküldését követő naptól számított legalább tizenöt naptári nap lejárta előtt, illetve a szerződés odaítéléséről szólódöntés kézhezvételét követő naptól számított legalább tíz naptári nap lejárta előtt.”;
b)
a negyedik albekezdésben az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„-
a lényeges indokok összefoglalását a 2014/25/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdésében rögzítettek szerint - az említett irányelv 75. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint -, vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében rögzítettek szerint és az említett irányelv 40. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel, és”.
3.
A 2b. cikk a következőképpen módosul:
a)
az első bekezdésben
i.
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
ha a 2014/25/EU irányelv vagy - amennyiben alkalmazandó - a 2014/23/EU irányelv nem írja elő az eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét;”;
ii.
a c) pont helyébe a következő szöveg lép:
„c)
a 2014/25/EU irányelv 52. cikke szerinti dinamikus beszerzési rendszereken alapuló különös szerződések esetében.”
b)
a második bekezdésben az első és a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„-
megsértették a 2014/25/EU irányelv 52. cikkének (6) bekezdését, és
-
a szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében megállapított értékhatárokat.”
4.
A 2c. cikkben az „a 2004/17/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép.
5.
A 2d. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdésben
i.
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül ítélt oda szerződést úgy, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alapján ez nem volt megengedhető;”;
ii.
a b) pontban az „a 2004/17/EK irányelv” kifejezés helyébe az „a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv” kifejezés lép;
b)
a (4) bekezdés első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„-
a közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a közbeszerzésnek a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül történő odaítélését a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv megengedhetővé teszi,”
c)
az (5) bekezdésben az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:.
„-
az ajánlatkérő úgy véli, hogy a szerződés odaítélése összhangban áll a 2014/25/EU irányelv 52. cikke (6) bekezdésével,”
6.
A 2f. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„a)
azt követő naptól számított legalább harminc naptári nap lejárta előtt, hogy:
-
a közszolgáltató ajánlatkérő a 2014/25/EU irányelv 70. és 71. cikkének vagy a 2014/23/EU irányelv 31. és 32. cikkének megfelelően tájékoztatót tett közzé az eljárás eredményéről, feltéve, hogy ez a tájékoztató tartalmazza az ajánlatkérő indokolását arra a döntésére vonatkozóan, hogy miért ítélte oda a szerződést a hirdetményt előzetes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nélkül, vagy
-
a közszolgáltató ajánlatkérő tájékoztatta az érintett ajánlattevőket és részvételre jelentkezőket a szerződés megkötéséről, feltéve, hogy ez a tájékoztatás tartalmazza a 2014/25/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdésében - az említett irányelv 75. cikke (3) bekezdése szerint - vagy a 2014/23/EU irányelv 40. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett lényeges indokok összefoglalását, annak 40. cikke (2) bekezdésére is figyelemmel. Ez a lehetőség az ezen irányelv 2b. cikke első bekezdésének c) pontjában említett esetekre is vonatkozik;”.
7.
A 8. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A Bizottság alkalmazhatja a (2)-(5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha a szerződés megkötését megelőzően úgy ítéli meg, hogy a 2014/25/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési, illetve koncessziós eljárás során, illetve a 2014/25/EU irányelv 26. cikke (1) bekezdésével kapcsolatban - olyan közszolgáltató ajánlatkérők esetén, amelyekre ez utóbbi rendelkezést alkalmazni kell - a beszerzésre vonatkozó közösségi jogot súlyosan megsértették.”.
V. CÍM
FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
48. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság a 7. cikk (3) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást határozatlan időre kapja 2014. április 17-től.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (3) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 7. cikk (3) bekezdése, a 9. cikk (4) bekezdése, a 27. cikk (2) bekezdése és a 30. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.
49. cikk
Sürgősségi eljárás
(1) Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg a (2) bekezdés szerint kifogást nem emelnek ellenük. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 48. cikk (5) bekezdésének megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.
50. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját a 71/306/EGK tanácsi határozattal (39) létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerint bizottság.
(2) Az e cikkre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
51. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. április 18-ig megfeleljenek. Ezen rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
52. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2004/17/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjára, valamint a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (3) és (4) bekezdésére, illetve III. címére történő hivatkozásokat az ezen irányelvre vonatkozó hivatkozásnak kell tekinteni.
53. cikk
Monitoring és jelentéstétel
A Bizottság 2019. április 18-ig megvizsgálja, hogy a 8. cikkben megállapított értékhatárok alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló szerződések odaítélése és a tranzakciós költségek, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Meg kell vizsgálni az értékhatárok megfelelőségét a megállapodás alapján folyó tárgyalások kontextusában, figyelembe véve az infláció hatását és az ügyleti költségeket. Amennyiben lehetséges és helyénvaló, a Bizottságnak mérlegelnie kell azt, hogy javasolja a megállapodás szerinti értékhatárok növelését a tárgyalások következő fordulója során.
A megállapodás alapján alkalmazandó értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a jelentést adott esetben jogalkotási javaslatnak kell követnie az ebben az irányelvben meghatározott értékhatárok módosítására.
A Bizottság azt is megvizsgálja, hogy a 12. cikkben meghatározott kizárások milyen gazdasági hatással vannak a belső piacra, figyelembe véve a vízügyi ágazat egyedi struktúráit, és erről 2019. április 18-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A Bizottság 2021. április 18-ig, és azt követően ötévenként a tagállamok által a 45. cikk (3) bekezdésében biztosított információk alapján felülvizsgálja az irányelv működését, és jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A Bizottság a nyilvánosság számára elérhetővé teszi a negyedik bekezdés alapján elvégzett felülvizsgálatok eredményeit.
54. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez az irányelv nem alkalmazandó a 2014. április 17. előtt kiírt vagy odaítélt koncessziók odaítélésére.
55. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.