РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 795/2012 НА СЪВЕТА
от 28 август 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 12,3 % и 25,7 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Украйна, като за вноса от всички останали дружества в Украйна беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 25,7 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на износителя, обект на настоящото разследване за преразглеждане - CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, понастоящем с наименование LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant („заявителят“ или „Interpipe“), бе в размер на 25,1 %.
(2)
След искане от страна на Interpipe за отмяна на Регламент (ЕО) № 954/2006 на 10 март 2009 г. Първоинстанционният съд на Европейските общности отмени член 1 от посочения регламент, доколкото антидъмпинговото мито, определено за Interpipe, надвишава митото, което е щяло да бъде приложено, ако не е била направена корекция на експортната цена във връзка с комисиона, когато продажбите са били осъществени с посредничеството на свързан търговец, а именно Sepco SA (3). На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз потвърди решението на Първоинстанционния съд (4).
(3)
Вследствие на тези решения Съветът измени Регламент (ЕО) № 954/2006 с Регламент за изпълнение (ЕС) № 540/2012 (5), така че да коригира антидъмпинговото мито, наложено на Interpipe, доколкото то е било грешно определено. Съответно антидъмпинговото мито, което понастоящем е в сила по отношение на Interpipe, е в размер на 17,7 %.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (6) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(5)
Съответно действащите понастоящем мерки са мерките, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, т.е. между 24,1 % и 35,8 % за вноса от Русия и между 12,3 % и 25,7 % за вноса от Украйна, като за Interpipe е определено антидъмпингово мито в размер на 17,7 %.
1.2. Искане за частично междинно преразглеждане
(6)
На 29 юли 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (7) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Украйна.
(7)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Interpipe. В искането Interpipe представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреди дъмпинг.
1.3. Разследване
(8)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(11)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните се него търговски дружества LLC Interpipe Ukraine и Interpipe Europe SA.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, а именно безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (8), с произход от Украйна, понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(13)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Украйна и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Предварителни бележки
(14)
Дружеството Interpipe изцяло притежава и контролира двама производители износители - LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). В съответствие със стандартната практика на институциите на Съюза за двамата производители износители бе изчислен общ дъмпингов марж. Първоначално размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, а след това бе определена единна за двете дружества среднопретеглена ставка на дъмпинга.
(15)
Тази методология обаче бе различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато общият дъмпингов марж бе изчислен, като бяха групирани всички данни във връзка с производството, рентабилността и продажбите в Съюза на двете производствени дружества. Промяната в обстоятелствата, обосноваваща промяната в методологията, се състои в отбелязаната промяна в корпоративната структура на групата, която позволява продажбите и производството на съответното дружество производител да се идентифицират, което не бе възможно в рамките на първоначалното разследване.
(16)
Освен това по време на първоначалното разследване бе направена корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент във връзка с разходите за енергия на Interpipe, за да бъдат отразени в разумна степен разходите, свързани с производството и продажбата на електроенергия и газ в Украйна. Тази корекция бе счетена за необходима поради факта, че към съответния момент украинските цени на газ и електроенергия бяха значително по-ниски в сравнение със средната цена, заплащана в Съюза, и не съответстваха на международните пазарни цени. Корекцията се основаваше на средните цени, констатирани в Румъния, която по това време бе включена в разследването.
(17)
За разлика от първоначалното разследване обаче се счита, че корекция, свързана с енергията, не е необходима за целите на настоящото междинно преразглеждане. Разследването показа, че средните украински цени на електроенергията непрекъснато са се увеличавали от момента на провеждане на първоначалното разследване нататък, като темпът на увеличение е бил много по-бърз в сравнение с темпа при средните цени в Европейския съюз и по този начин голямата разлика помежду им постепенно е намаляла. Следователно значителната ценова разлика в разходите за енергия, установена по време на първоначалното разследване и обосновала корекцията, вече не е налице.
(18)
Счита се съответно, че при настоящото междинно преразглеждане не е целесъобразно да се прави корекция във връзка с енергията.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Нормална стойност
(19)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше проверено за всеки производител износител дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с неговия общ обем на продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Проучването установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни и за двамата производители износители.
(20)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проучено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(21)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид от разглеждания продукт по време на РПП.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност и среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(24)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общите и административните разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. Тази промяна в методологията се дължеше на факта, че след първоначалното разследване Органът за уреждане на спорове на СТО прие доклад, изготвен от експертна група на СТО, по делото Европейски общности - антидъмпингова мярка по отношение на отгледана в рибовъдни стопанства сьомга с произход от Норвегия (9), съгласно който действителният марж на печалбата, определен за сделките, реализирани при обичайни търговски условия със съответните видове на продукта, за които се е наложило да се използва конструирана нормална стойност, не може да не бъде взет предвид.
(25)
След разгласяването на окончателните заключения двамата производители износители заявиха, че в установените по време на РПП общи производствени разходи за разглеждания продукт не е следвало да се включват разходите, свързани с неизползван капацитет, тъй като това представлява нарушение на член 2, параграф 5 от основния регламент и противоречи на счетоводните принципи, установени в Международните счетоводни стандарти (МСС), и по-специално в МСС 2. По отношение на член 2, параграф 5 от основния регламент следва да се отбележи, че съгласно същия член в случаите, когато се смята, че разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са добре отразени в документите на съответната страна, те трябва да се коригират. Фактът, че дружеството не е работило с пълния си капацитет, означава обаче, че такива разходи са правени. В действителност тези разходи са вписани като разход в приходната сметка на двете дружества износители и могат да бъдат директно свързани със сходния продукт. Освен това бе счетено, че позоваването на МСС 2 няма отношение към случая, тъй като с МСС 2 се цели да се укаже какво да бъде счетоводното третиране за целите на инвентаризацията, но не се определя какви разходи следва да се считат за разходи за производство. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(26)
Същите производители износители заявиха също така, че някои финансови разходи, произтичащи от заеми и включени в разходите по реализация, общи и административни разходи, е следвало да бъдат изключени. Заявено бе, че тези заеми са били взети с оглед на нуждата от ликвидност и финансиране на дружеството в краткосрочен план, и че те не са свързани с производството на разглеждания продукт. По време на проверката на място наистина бе констатирано, че разходите за лихви са били свързани основно с финансиране на оборотен капитал. Поради това разходите за лихви бяха разпределени върху всички продукти. Производителите износители не успяха да докажат, че разходите за лихви са били направени с оглед на конкретни цели, различни от целта за финансиране на оборотен капитал. Двамата производители износители не успяха да представят допълнителни данни в подкрепа на твърдението си, поради което то бе отхвърлено.
3.2.2. Експортна цена
(27)
Целият износ на разглеждания продукт от двамата производители износители за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество в Швейцария директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(28)
Припомня се, че при първоначалното разследване бе направена корекция на експортната цена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент в случаите, когато продажбите са направени чрез свързани търговци. С оглед обаче на решението на Съда на Европейския съюз, упоменато в съображение 2, в което бе постановено, че корекцията не е обоснована, при настоящото междинно преразглеждане такава корекция не бе направена.
(29)
Нормалната стойност и експортната цена на двамата производители износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходите за кредити.
3.2.4. Дъмпингов марж
(30)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завод за всеки от двамата производители износители. Както е посочено в съображение 14, след това бе определен общ дъмпингов марж за Interpipe чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за двамата производители износители в рамките на Interpipe.
(31)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е 13,8 %.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(32)
В своето искане за провеждане на частично междинно преразглеждане заявителят твърди, че промените в структурата на дружеството и организацията на производството, както и преструктурирането на организацията на продажбите както на вътрешния, така и на външния пазар са оказали въздействие върху неговата структура на разходите и че поради това запазването на антидъмпинговото мито на сегашното му ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреди дъмпинг.
(33)
Съответно бе разследвано дали може основателно да се приеме, че променените обстоятелства, довели до започването на настоящото междинно преразглеждане, и последствията от тях са с траен характер.
(34)
Разследването установи, че основните фактори, довели до определения при разследването за преразглеждане по-нисък дъмпингов марж, са промени в организацията на дружеството, сред които сливане на двете производствени дружества, и преструктуриране на организацията на продажбите, която е била оптимизирана. Тези промени, които са повлияли на структурата на разходите на заявителя във връзка с производството и продажбата на разглеждания продукт, имат структурен характер и следователно не би трябвало да се променят в обозримо бъдеще. Освен това няма данни за значителна променливост на цените на заявителя.
(35)
Поради това се стигна до заключението, че промените са с траен характер и че прилагането на съществуващите мерки на сегашното им ниво вече не е необходимо,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 28 август 2012 година.
A TANÁCS 795/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. augusztus 28.)
az 1225/2009/EK végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett ukrán exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 12,3 % és 25,7 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi ukrán vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 25,7 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező exportálóra, a CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantra, új nevén a LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantra (a továbbiakban: a kérelmező, vagy Interpipe) kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 25,1 % volt.
(2)
Az Interpipenak a 954/2006/EK rendelet érvénytelenítésére irányuló kérelmét követően az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága 2009. március 10-én érvénytelenítette a 954/2006/EK rendelet 1. cikkét, amennyiben az Interpipe-ra megállapított dömpingellenes vám meghaladta azt a vámot, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha az exportárat nem igazították volna ki jutalékkal azokban az esetekben, amikor az értékesítések a SEPco SA, kapcsolt kereskedelmi társaság közvetítésével történtek (3). 2012. február 16-án az Európai Unió Bírósága helybenhagyta az Elsőfokú Bíróság ítéletét (4).
(3)
A Tanács az említett ítéleteket követően az Interpipe vállalatra kiszabott hibásan megállapított dömpingellenes vám helyreigazítása érdekében az 540/2012/EU végrehajtási rendelettel (5) módosította a 954/2006/EK rendeletet. Ennek értelmében az Interpipe-ra jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke 17,7 %.
(4)
A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban „hatályvesztési felülvizsgálat”) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (6) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK rendelet által hozott intézkedéseket.
(5)
Ennek értelmében jelenleg az 585/2012/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedések alkalmazandók, vagyis az Oroszországból származó behozatalok esetén kiszabott dömpingellenes vám mértéke 24,1 % és 35,8 %, az Ukrajnából származó behozatalok esetén 12,3 % és 25,7 % között mozog, és ezen belül az Interpipe esetében 17,7 %.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(6)
A Bizottság 2011. július 29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(7)
A kérelmet, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, az Interpipe által benyújtott megalapozott kérelmet követően indították. Az Interpipe kérelmében prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.
1.3. A vizsgálat
(8)
A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(9)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(10)
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.
(11)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi társaságok, az LLC Interpipe Ukraine és az Interpipe Europe SA telephelyein.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(12)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Ukrajnából származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (8) nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(13)
Amint azt az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált termék, az Ukrajnában előállított és a hazai piacon értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Előzetes megjegyzések
(14)
Az LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) és az OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) exportáló gyártók teljes egészében az Interpipe tulajdonában és ellenőrzése alatt állnak. Az uniós intézmények megszokott gyakorlatával összhangban a két exportáló gyártóra közös dömpingkülönbözetet számítottak ki. Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd mindkét vállalatra nézve megállapították a dömping súlyozott átlagát.
(15)
E módszertan ugyanakkor eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ahol a közös dömpingkülönbözet kiszámítását úgy végezték, hogy összevetették a két gyártási egység termelésére, nyereségességére és uniós értékesítésére vonatkozó összes adatot. A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport felépítésének jelentős módosulásából áll; ennek nyomán megállapítható, hogy az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó vállalat az érintett, amire az eredeti vizsgálat során nem volt lehetőség.
(16)
Továbbá az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően az Interpipe villamosenergia-költségeit kiigazították, hogy megfelelően tükrözzék az ukrán villamos energia és a gáz termelésével és értékesítésével együtt járó költségeket. A kiigazításra azért volt szükség, mert az említett időszakban Ukrajnában jelentősen alacsonyabbak voltak a gáz- és villamosenergia-árak, mint az Unióban, és nem tükrözték a világpiaci árakat. A kiigazítás a Romániában - amely az említett időszakban szintén a vizsgálat részét képezte - megfigyelt árak átlagán alapult.
(17)
Ugyanakkor az eredeti vizsgálattal ellentétben úgy ítélték meg, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat céljából nincs szükség az energiaköltségek kiigazítására. A vizsgálat kimutatta, hogy az eredeti vizsgálat óta folyamatosan emelkedtek Ukrajnában az átlagos villamosenergia-árak, és az áremelkedés mértéke jóval nagyobb volt, mint az Európai Unióban, ezáltal az eddig fennálló különbség fokozatosan megszűnt. Tehát jelenleg már nem áll fenn az a jelentős különbség a villamosenergia-árak között, ami az eredeti vizsgálat idején a kiigazítást indokolta.
(18)
Ennek megfelelően a jelenlegi részleges felülvizsgálat során nem indokolt az energiaárak kiigazítása.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Rendes érték
(19)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés mindkét exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(20)
A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által belföldön értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(21)
Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(22)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(23)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(24)
A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak. Ez a módszertani változás abból adódik, hogy az eredeti vizsgálatot követően a WTO vitarendezési testülete elfogadta a WTO vizsgálóbizottsága által Az Európai Közösségek - A Norvégiából származó tenyésztett lazacra vonatkozó dömpingellenes intézkedések (9) ügyben készített jelentést, amely előírja, hogy a rendes érték kiszámítását igénylő releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül.
(25)
A végső következtetések nyilvánosságra hozatalát követően a két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a felülvizsgálati időszak alatti üzemszüneti költségeket nem kellett volna az érintett termék teljes gyártási költségeihez számítani, mivel ez sérti a alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében foglaltakat és ellenkezik a nemzetközi számviteli standardokban (IAS), különösen az IAS2-ben rögzített elvekkel. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése kapcsán meg kell jegyezni, hogy e cikk értelmében, ha az érintett termék gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az érintett fél nyilvántartásaiban, akkor ezeket a költségeket kiigazítják. Ha a vállalat nem is használta ki teljes termelési kapacitását, annak is voltak költségvonzatai. A két exportáló gyártó eredménykimutatásának költség oldalán szerepeltek is ezek a költségek, és közvetlen kapcsolat volt kimutatható e költségek és a hasonló termékek között. Ezenkívül az IAS 2-re való hivatkozás nem mutatkozott e kérdés szempontjából relevánsnak, mivel az IAS 2 célja a készletek elszámolási módszerének előírása, és nem határozza meg azt, hogy mi tekintendő gyártási költségnek. A panaszt ezért elutasították.
(26)
A két exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségekből ki kellett volna zárni egyes, hitelekkel összefüggő pénzügyi kiadásokat. Azzal érveltek, hogy ezek a hitelek a vállalat likviditási igényeinek kielégítésére és rövid távú finanszírozhatóságának biztosítására szolgáltak, és nem kapcsolódtak az érintett termék gyártásához. Az ellenőrző látogatás során azonban megerősítést nyert, hogy a kamatkiadások elsősorban a működő tőke finanszírozásához kapcsolódtak. Ezért valamennyi termék esetében figyelembe vették a kamatköltségeket. Az exportáló gyártók nem tudták bizonyítani, hogy a kamatkiadásokat kifejezetten a működő tőke finanszírozásától eltérő célokra fordították volna. A panaszt elutasították, mivel a két exportáló gyártó nem tudott a panasz alátámasztásához további bizonyítékokat felsorakoztatni.
3.2.2. Exportár
(27)
A két exportáló gyártó az érintett termék összes kivitelét a velük kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül közvetlenül független vevőknek exportálta az Unióba. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
3.2.3. Összehasonlítás
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban az eredeti vizsgálat során a kapcsolt kereskedőkön keresztül bonyolított értékesítések esetén kiigazítást végeztek. Ugyanakkor a Bíróságnak a (2) preambulumbekezdésben említett hozott ítéletével összhangban - amely kimondta, hogy nem indokolt a kiigazítás - a jelenlegi időközi felülvizsgálat során nem történt ilyen kiigazítás.
(29)
A rendes értéket és a két exportáló gyártó exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek, árengedmények és kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek tekintetében.
3.2.4. Dömpingkülönbözet
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a két exportáló gyártóra gyártelepi ár alapján, külön-külön összehasonlították terméktípusonként a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A (14) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások értelmében ezt követően közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg az Interpipe-ra oly módon, hogy mindkét exportáló gyártójára nézve egyetlen súlyozott, átlag dömpingkülönbözetet számítottak ki.
(31)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 13,8 %.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(32)
A kérelmező a részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelemében azt állította, hogy a vállalati felépítésben és a gyártásszervezésben végrehajtott változások, valamint az értékesítési rendszer mind a belföldi, mind az exportpiacokon való átszervezése kihatott a költségszerkezetére, és ezért a dömpingellenes vám jelenlegi szintje már nem szükséges a kárt okozó dömping kivédéséhez.
(33)
Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a megváltozott körülmények, amelyek ezen időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez vezettek, valamint a vizsgálat eredményei tartósnak tekinthetők-e.
(34)
A jelen felülvizsgálat során megállapított alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezető főbb tényezők a következők: változások a vállalatszervezésben, többek között két gyártó egyesülése, valamint az értékesítési rendszer átszervezése racionalizálás útján. Ezek a változások - amelyek befolyásolták a kérelmezőnek az érintett termék előállítására és értékesítésére vonatkozóan kialakított költségszerkezetét - strukturális jellegűek, és ezért nem valószínű, hogy a közeljövőben megváltoznának. Ezenkívül semmi sem mutatott arra, hogy a kérelmező által megállapított árak jelentősen ingadoznának.
(35)
Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változások tartósak, és már nincs szükség az intézkedések jelenlegi szinten való alkalmazására,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő, az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) vállalatokra vonatkozó bejegyzés a következőképp módosul:
LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 28-án.