РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 214/2013 НА СЪВЕТА
от 11 март 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 845/2012 (2) („временният регламент“) Европейската Комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито („временните мерки“) върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие („СПОП“) с произход от Китайската народна република („КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство в Съюза на СПОП. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на СПОП и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки („разгласяване на временните констатации“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своите становища по отношение на временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(4)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Бяха извършени допълнителни проверки на място в помещенията на следното дружество:
-
Macrometal, Хамбург.
(5)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните констатации“). На страните бе даден срок, в който те могат да представят коментари по разгласяването на окончателните констатации.
(6)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе счетено за целесъобразно.
2.1. Разследван период
(7)
Както е посочено в съображение 12 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
3.1. Искания за изключване на продукти
(8)
В съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки се посочва, че Комисията са постъпили няколко искания за изключване на продукти и че не са били направени заключения към датата на публикуване на регламента за временните мерки.
(9)
След разгласяването на временните констатации постъпиха още искания, които бяха анализирани, както следва:
3.1.1. СПОП с метално покритие от хром или калай
(10)
Потребител на СПОП подаде искане за изключване на СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай от продуктовия обхват. При разследването беше установено, че металното покритие от хром или калай придава на този вид продукт физически и химически свойства, различаващи се от тези на СПОП, които са предмет на разследването. СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай се използват почти изключително в производството на опаковки за храни и кабелната промишленост. Промишлеността на Съюза също така обясни, че не е било предвидено този продукт да бъде част от обхвата на продукта. По тези причини СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай бяха изключени от продуктовия обхват на разследването.
(11)
Сдружението на производителите и търговците на желязо и стомана в Китай („CISA“), двама вносители и един потребител предложиха изключването на още четири други продуктови видове. Исканията бяха анализирани и отхвърлени, както е разяснено по-долу.
3.1.2. Горещовалцувани плоскости със защитен праймер, независимо дали органични или неорганични
(12)
Искането беше отхвърлено, тъй като посочените продукти не попадат под кодовете по КН, предмет на разследването. Боята или покритието предпазват единствено от ръжда и следователно същите продукти попадат под код по КН 7208, а не под код по КН 7210. Горещовалцуваните плоскости със защитен праймер, независимо дали са органични или неорганични, не са включени в обхвата на продукта, поради което те не могат да бъдат извадени от него.
3.1.3. СПОП със стоманен лист с дебелина между 0,6 и 2,0 mm
(13)
CISA и двама вносители поискаха изключването на СПОП със стоманен лист с дебелина между 0,6 и 2,0 mm, които представляват 5-10 % от вноса от Китай, като посочиха, че е имало само пряка конкуренция между китайския износ и производството на промишлеността на Съюза по отношение на СПОП с дебелина на стоманения лист между 0,25 и 0,6 mm.
(14)
Искането беше отхвърлено, тъй като както китайските износители, така и промишлеността на Съюза произвеждат и продават СПОП с дебелина на стоманения лист между 0,6 и 2,0 mm и следователно между тези продукти очевидно съществува конкуренция. Не бяха предоставени доказателства, които да показват, че СПОП с дебелина на стоманения лист над 0,6 mm не се конкурират със СПОП с дебелина на стоманения лист, по-малка от 0,6 mm, и че по тази причина това би представлявало различен вид продукт. СПОП с дебелина на стоманения лист под и над 0,6 mm имат еднакви основни физически и технически характеристики и еднакви крайни приложения, поради което са един и същ продукт.
3.1.4. СПОП със стоманен лист с покритие от алуминиево-цинкова сплав
(15)
Двамата вносители заявиха, че само четирима производители от Съюза имат разрешително да произвеждат този вид продукт и че в действителност само едно дружество го произвежда. Те също така заявиха, че този продукт се различава от СПОП с цинково покритие по отношение на характеристиките си.
(16)
Искането беше отхвърлено, тъй като и двата вида от този продукт са взаимозаменяеми с припокриващи се употреби и по време на разследвания период поне двама оказали съдействие производители от Съюза са го произвеждали. Следва да се отбележи, че само един от оказалите съдействие китайски производители износители е изнасял за Съюза този вид продукт по време на разследвания период.
3.1.5. СПОП със стоманен лист с покритие от цинкова сплав
(17)
Искането беше отхвърлено, тъй като, обратно на твърдението на единия потребител, продуктът се произвежда и продава в значителни количества от няколко производители в Съюза и притежава същите основни физически и технически характеристики и крайни употреби, които имат другите видове СПОП.
3.2. Искане за включване на продукт
(18)
След разгласяването на временните констатации една асоциация поиска включването в обхвата на продукта на СПОП с метално покритие от хром или калай, класирани в кодове по ТАРИК 7210122010 и 7210500010. Искането бе отхвърлено, тъй като посочените кодове не са били включени в първоначалната жалба и продуктите, обхванати от тези кодове, имат различни физически и технически характеристики от продуктите, обхванати от жалбата.
3.3. Разглеждан продукт
(19)
Предвид приемането на изключването на СПОП с метално покритие от хром или калай, с това изключване се изменят временните констатации по отношение на разглеждания продукт, изложени в съображения 13 и 14 от регламента за временните мерки.
(20)
Поради това разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие („СПОП“), т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), и с изключение на продуктите със стоманен лист с метално покритие от хром или калай, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, и с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“).
3.4. Сходен продукт
(21)
Тъй като не бяха получени коментари относно заключенията, изложени в съображения 15-18 от регламента за временните мерки, временните констатации по отношение на сходния продукт се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
(22)
Няколко китайски производители износители направиха коментари относно дъмпинга след налагането на временните мерки и разгласяването на временните констатации на Комисията до китайските производители износители.
4.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(23)
Поради липсата на коментари във връзка с ТДПИ съображения 21-38 от регламента за временните мерки се потвърждават. Нито една от двете групи оказали съдействие износители в КНР, представили заявление за ТДПИ, не успя да докаже, че отговаря на критериите за това.
4.2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(24)
Двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ (съображение 40 от регламента за временните мерки). Друга страна поднови искането си за предоставяне на ИТ и индивидуално разследване. В действителност тази страна оттегли заявлението си за ТДПИ, но продължи да поддържа искането си за предоставяне на ИТ, както и за индивидуално разследване. Това заявление беше счетено за заявление за индивидуално разследване и по тази причина беше включено в исканията, посочени в съображение 41 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграфи 5 и 6 от основния регламент индивидуално мито се налага към вноса на износителите или производителите, на които е предоставено индивидуално третиране, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Както е по-подробно обяснено в съображения 26-31 по-долу, искането за индивидуално мито за тази страна беше отхвърлено.
(25)
Поради липсата на други коментари относно ИТ съображения 39-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.3. Индивидуално разследване („ИР“)
(26)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Потвърждава се, че, както е обяснено в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки, един производител износител („Union Steel China“), представил искане за ТДПИ, е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(27)
По отношение на всички останали заявления за индивидуално разследване беше направено заключението, че индивидуалните разследвания биха обременили излишно разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Съответно тези заявления не бяха приети.
(28)
Една от страните заяви, че искането ѝ не може да се счита за административно обременително, тъй като след етапа на временните мерки службите на Комисията разполагат с още шест месеца преди определянето на окончателните такива. Също така в хода на неотдавнашни процедури службите на Комисията са предоставяли индивидуално разследване след етапа на временните мерки.
(29)
Друга страна, вече посочена в съображение 24 по-горе, твърди, че трябва да ѝ бъде предоставена възможност за индивидуално разследване, тъй като тя е представила необходимата информация в определените срокове и такава възможност вече е била предоставена на друг производител износител - „Union Steel China“.
(30)
Решенията за приемане или отказване на индивидуални разследвания се взимат за всеки случай поотделно, като се държи сметка за броя на подадените заявления и наличното време за оценяването им. В този случай, предвид броя на подадените заявления, ограниченото време, с което се разполага след разследването на включените в извадката производители износители, и заявлението за ТДПИ на производителя износител, който не беше включен в извадката, както и предвид процедурните срокове, които трябваше да бъдат спазени, беше решено, че тези заявления не могат да бъдат приети, както е посочено в съображение 27 по-горе.
(31)
Както е обяснено в съображение 41 от регламента за временните мерки, по отношение на „Union Steel China“ обстоятелствата са били различни, тъй като дружеството вече е било инспектирано в рамките на разследването на заявлението му за ТДПИ.
4.4. Нормална стойност
4.4.1. Държава аналог
(32)
Не бяха получени други коментари относно избора на Канада за държава аналог. Поради това изложеното в съображения 43-49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4.2. Определяне на нормалната стойност
(33)
Нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител в държавата аналог (т.е. Канада). Поради това нормалната стойност беше установена въз основа на цените на вътрешните продажби и конструираната нормална стойност на един канадски производител на сходния продукт, както е обяснено в съображения 50-55 от регламента за временните мерки.
(34)
След разгласяването на временните констатации двама китайски производители износители заявиха, че Комисията не е предоставила необходимата информация във връзка с нормалната стойност в държавата аналог и по-специално по отношение на различните продуктови видове, съпоставимостта на продуктите, представителността и корекциите.
(35)
Тези твърдения бяха приети отчасти. Комисията предостави на китайските производители износители цялата необходима информация относно използваните данни за изчисляване на нормалната стойност, които можеха да бъдат публикувани, без да се нарушават разпоредбите в член 19 от основния регламент, т.е., като при това се гарантира, че с всички поверителни данни, предоставени от единствения производител от Канада, се борави като с такива и те не се разгласяват на други страни. Предоставената на производителите износители информация им даде възможност да разберат използваната методология в съответствие с разпоредбите от член 2 от основния регламент. Беше установено обаче, че е възможно да се предостави по-подробна информация за всеки вид продукт чрез използване на стойности в интервал, за да се запази поверителността на данните. Такива данни бяха предоставени при разгласяването на окончателните констатации. Освен това беше предоставена по-подробна информация относно това защо е било счетено, че някои продуктови видове не са представителни и относно нивото на извършените корекции в нормалната стойност.
(36)
След разгласяването на окончателните констатации една от страните призна, че действително е била предоставена по-подробна информация, но заяви, че някои данни все пак липсвали, по-специално по отношение на нивото на производствените разходи, използвани за конструиране на нормалната стойност за тези продуктови видове, които не са били продадени на вътрешния пазар.
(37)
За тези продуктови видове, които не са продадени на вътрешния пазар, като основа бяха използвани производствените разходи на най-близко наподобяващите ги продуктови видове, като при необходимост съответните данни бяха коригирани. Въпреки че не бяха напълно сходни с изнасяните от китайските производители износители, те все пак много наподобяваха видовете, продавани от китайските производители износители, защото като цяло се различаваха само по дебелината на органичното покритие. Поради това разликите в производствените разходи бяха счетени за незначителни.
(38)
Както отбелязва посочената страна в изложението си, при разгласяването на окончателните констатации Комисията предостави по-подробни данни, представени като стойности в интервал, включително данни за производствените разходи, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в страната аналог, използвани за конструирането на нормалната стойност, данните, свързани с общото ниво на корекциите, извършени в нормалната стойност, данните, свързани с окончателната нормална стойност по групи продуктови видове, данните по отношение на представителността, характера и последиците на извършените корекции в нормалната стойност.
(39)
Както следва от горепосоченото, разгласяването на окончателните констатации, направенo в съответствие с изискванията на член 20 от основния регламент, позволи на заинтересованите страни да разберат в детайли методологията, използвана в съответствие с разпоредбите в член 2 от основния регламент, и на всички страни беше дадена възможност да представят своите коментари относно тези окончателни констатации. Поради това се стигна до заключението, че разгласяването е било пълно и че правото на защита на заинтересованите страни е било спазено напълно.
(40)
Една от страните заяви, че не е бил обяснен източникът на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в случаите, когато е била конструирана нормалната стойност. В съображение 55 от регламента за временните мерки обаче е обяснено, че разходите за реализация, общите и административните разходи на канадския производител и маржът на печалбата на канадския производител за продуктовите видове, установени като печеливши, са използвани в случаите, когато нормалната стойност е трябвало да бъде конструирана. В съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент разходите по продажбите, общите и административните разходи и печалбата се определят на основата на проверените разходи и проверените продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия на производителя в държавата аналог.
(41)
Предвид гореизложеното съображения 50-55 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5. Експортна цена
(42)
Поради липса на каквито и да било забележки съображение 56 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.6. Сравнение
(43)
Две от страните заявиха, че Комисията не е предоставила достатъчно информация по отношение на сравнимостта на продуктовите видове и тяхната представителност на ниво вид продукт.
(44)
Както е обяснено в съображение 35 по-горе, Комисията предостави на китайските производители износители цялата относима информация, която може да се предостави, вземайки предвид разпоредбите относно поверителността в основния регламент. По-подробна информация за отделните продуктови видове действително бе предоставена след постъпилото за тази цел искане, последвало разгласяването на временните констатации, включително за причините, поради които е било счетено, че някои продуктови видове не са представителни, и за наложилото се във връзка с това конструиране на нормалната стойност.
(45)
След проверката на място на канадския производител от държавата аналог нормалните стойности за някои продуктови видове бяха коригирани в посока понижаване, за да бъдат отчетени разликите във физическите характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, главно защото беше установено, че органичното покритие, използвано от канадския производител по отношение на някои продуктови видове, е било с различно качество от използваното от китайските производители износители. Тези корекции доведоха до по-ниска нормална стойност за разглежданите продуктови видове.
(46)
Една от страните поиска да бъде информирана за сумите на всички извършени корекции на нормалната стойност. С цел да се запази поверителността на данните, предоставени от канадския производител, тази информация не можеше да бъде предоставена. От общия процент на корекциите, който бе посочен при разгласяването на окончателните констатации, обаче е видно, че въздействието на корекциите е било незначително.
(47)
Както е посочено в съображение 37 по-горе, в случаите на установени разлики продуктовите видове, които са били продавани на вътрешния пазар, при все това силно наподобяваха видовете, продавани от китайските производители износители. Беше установено, че тези продуктови видове са сходни по отношение на качество на стоманата, ширина и дебелина на използвания стоманен лист и вида и масата на използваното метално покритие.
(48)
При необходимост беше направена корекция за отчитане на разликите във физическите характеристики, както е посочено в съображение 45 по-горе, поради разлика в качеството на органичното покритие, използвано по отношение на някои продуктови видове. С цел да се оцени пазарната стойност на разликата, бяха взети предвид средната разлика между разходите, най-близко наподобяващият вид продукт, както и международните пазарни цени.
(49)
Същата тази страна попита дали транспортните разходи и разходите за застраховка са включени в разходите за продажби, общите и административните разходи. Следва да се уточни, че, тъй като сравнението бе направено на базата на цена франко завода, тези разходи не бяха включени.
(50)
Една от страните заяви, че е трябвало да бъде взето предвид заявлението им за коригиране, свързано със стойността на три фактури, както и една конкретна сделка по продажба, която не е била взета под внимание. Въпросното заявление се отнасяше до обезщетение, изплатено на клиент във връзка с продажби, извършени преди разследвания период, което бе третирано като отстъпка от продажните цени по тези три фактури, издадени през разследвания период, като това доведе до изкуствено занижаване на стойността на фактурите. Искането на това дружество беше прието. Поисканата от него корекция беше направена и продажбата, която е била погрешно пропусната, беше включена при изчисляването на експортната цена.
(51)
Поради липсата на други коментари съображение 57 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.7. Дъмпингов марж
(52)
Поради липсата на коментари по този въпрос, с настоящото се потвърждава методологията, предвидена в съображения 58 и 59 от регламента за временните мерки.
(53)
След разгласяването на временните констатации Комисията бе уведомена, че някои търговски дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, са били назовани в постановителната част на регламента. Тези търговски дружества вече са отстранени от постановителната част и сега там са назовани само производителите износители.
(54)
Предвид корекцията на нормалната стойност и незначителната корекция на експортната цена, упоменати в съображения 45 и 50 по-горе, и в отсъствието на други коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Наименование на дружеството
Дъмпингов марж (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Други оказващи съдействие дружества
55,0
Неоказващи съдействие дружества
68,1
(55)
Въз основа на фактите, изложени в съображение 60 от регламента за временните мерки, окончателният дъмпингов марж за цялата КНР беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за представителните продуктови видове на производителите износители. Предвид изложената в съображение 45 по-горе корекция на нормалната стойност, изравнителните мита, наложени в резултат от експортните субсидии върху същия продукт в паралелна антисубсидийна процедура, и в отсъствието на други коментари, нивото на дъмпинг за цялата страна е 68,1 % от цената CIF на границите на Съюза, без платено мито.
5. ВРЕДА
5.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
Поради липсата на по-нататъшни коментари относно производството на Съюза се потвърждават съображения 63-64 от регламента за временните мерки.
5.2. Пазар на Съюза
(57)
Поради липсата на други коментари относно пазара на Съюза изложеното в съображения 65-69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Потребление на Съюза
(58)
След публикуването на регламента за временните мерки някои заинтересовани страни посочиха известни несъответствия в публикуваните данни за вредата. Комисията преразгледа данните и при необходимост поправи данните относно промишлеността на Съюза и пазара на Съюза. При все че тези поправки доведоха до промяната на някои цифри за определени години, тенденциите, а следователно и заключенията във връзка с тези данни, остават като цяло непроменени.
(59)
След обяснените по-горе поправки динамиката на общото потребление на Съюза беше, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
88
93
(60)
Общото потребление на пазара на Съюза се сви със 7 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 25 % най-вече в резултат на отрицателните последици от икономическата криза в световен мащаб, и по-специално за строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило с 18 процентни пункта от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
(61)
Поради липсата на коментари относно потреблението на Съюза съображения 70-72 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Внос в Съюза и пазарен дял
(62)
Вносът в Съюза от КНР отбеляза следното развитие през разглеждания период. Процентите на пазарния дял се промениха в резултат на промените в данните за потреблението:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
43
112
160
Източник:
Евростат
(63)
Промяната в данните за потреблението по-горе доведе до промяна в процентния пазарен дял на вноса от КНР от данните, публикувани в регламента за временните мерки. Тенденцията обаче остава непроменена. Пазарният дял на вноса с произход от КНР значително се увеличи от 9,1 % в началото на разглеждания период на 14,6 % в края му. След понижаването през 2009 г., дължащо се на силния спад в потреблението поради икономическата криза, вносът се възстанови с бързи темпове, като за една година пазарният дял достигна нивата от 2008 г., т.е. нивата преди икономическата криза, и след това ги надхвърли значително до края на РП.
5.4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
(64)
След разгласяването един производител износител поиска допълнителна информация относно изчислението на подбиването на цената в случаите, когато не е имало точно съвпадение между вида продукт, изнасян от КНР, и вида продукт, продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза. Той също така поиска информация по отношение на това дали е направена корекция за отчитане на физическите разлики, когато не е било намерено точно съвпадение.
(65)
Когато не съществуваше точно съвпадение между изнасяния вид продукт и вида продукт, продаван от промишлеността на Съюза, Комисията сравняваше изнасяния вид продукт с най-близкия наподобяващ го вид продукт, продаван от промишлеността на Съюза. В тези случаи беше направено сравнение с близко наподобяващия вид продукт, при който единствената разлика е в дебелината на стоманения лист.
(66)
Когато имаше повече от един близко наподобяващи продуктови видове, Комисията сравняваше изнасяния вид продукт с по-евтиния вид продукт, продаван на пазара на Съюза, без значение дали по-евтиният вид продукт има по-дебел или по-тънък стоманен лист. Поради това не бе счетено за необходимо да се прави корекция с оглед на физическите разлики.
(67)
Поради липса на други коментари относно цените на вноса и подбиването на цените съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(68)
Поради отсъствието на коментари относно предварителните бележки по икономическото състояние на промишлеността на Съюза заключенията, изложени в съображения 82-85, остават непроменени.
6.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло (макроикономически показатели)
(69)
След разгласяването на временните констатации в съображения 86-92 Комисията актуализира източниците на данни, на които се основаваха констатациите. Тази актуализация не е променила значително показателите, публикувани в регламента за временните мерки, нито е променила тенденциите на които се основава анализът на вредата, направен от Комисията. Актуализираните данни са публикувани по-долу, както следва:
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
90
90
Производствен капацитет (в тонове)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
99
Използване на капацитета (%)
74
57
65
68
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
92
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(70)
Въпреки че данните са се променили леко, тенденциите и заключенията, изложени в съображения 87 и 88 от регламента за временните мерки, остават непроменени и следователно се потвърждават. Производството е намаляло рязко през 2009 г, като частично се е възстановило през 2010 г. и е останало стабилно през РП, но все пак под нивата от 2008 г. Производственият капацитет е останал постоянен през разглеждания период, докато използването на капацитета е спаднало, следвайки тенденцията при производството.
6.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
90
88
Пазарен дял (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
102
95
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(71)
През 2009 г. обемът на продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти намаля рязко с 23 %. През 2010 г. обемът на продажбите се увеличи с 13 процентни пункта, но след това намаля с 2 процентни пункта през РП. Поради това изложените заключения в съображения 90 и 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
6.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
7 088
6 470
6 097
6 046
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
86
85
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
627
543
655
665
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
104
106
Източник:
жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(72)
Въпреки че данните са леко променени, изложените в съображение 92 от регламента за временните мерки заключения относно заетостта се потвърждават.
6.3. Данни за включените в представителната извадка производители от Съюза (микроикономически показатели)
(73)
След разгласяването на временните констатации в съображения 93-108 Комисията актуализира източниците на данни, на които се основаваха тези констатации. Тази актуализация не промени значително показателите, публикувани в регламента за временните мерки, нито промени тенденциите, на които се основава анализът на вредата, направен от Комисията. Актуализираните данни са публикувани по-долу, както следва:
6.3.1. Средни цени за единица продукция на представителните производители от Съюза
(74)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаните с него загуби, цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да покачи цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, колкото да запази рентабилността на едно и също ниско равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай постоянно подбивали цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
(75)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа не са се променили.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.3. Складови наличности
(76)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа, не са се променили.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (в тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.4. Заетост, заплати и производителност
(77)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа, не са се променили.
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
87
85
Пазарен дял (%)
22
24
22
20
Индекс (2008 г. = 100)
100
108
99
92
Източник:
жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
962
802
901
965
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
94
100
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(78)
Въпреки извършените корекции на публикуваните в регламента за временните мерки данни констатациите за производството и продажбите за собствено потребление остават непроменени. Средната стойност за тон продажби за собствено потребление е останала стабилна през разглеждания период и е била с 3 % по-ниска в сравнение с цената на продажбите към несвързани клиенти през РП на включените в извадката производители от Съюза.
6.4. Заключение относно вредата
(79)
Въз основа на гореизложеното временните констатации, изложени в съображения 110-113 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(80)
След публикуването на регламента за временните мерки две от страните се отзоваха и заявиха, че има по-нови данни, които са от по-голямо значение за установяването на вредата, и че Комисията не е трябвало да взема 2008 г. за отправна точка на анализа на вредата, а вместо това е трябвало да използва 2009 г. Те заявиха, че в съдебната практика на СТО се посочва, че по-новите данни са от по-голямо значение за установяване на вредата в сравнение с историческите данни и че резултатите от сравнението от една крайна точка до друга зависи до голяма степен от това, кои години се използват, тъй като дори изместване с една година може да покаже различен резултат. Поради това сравнение, от 2009 г. до края на РП показва различна тенденция от сравнение от началото на разглеждания период до края на РП.
(81)
Този аргумент не беше приет. Разглежданият период бе определен в съответствие с обичайните практики и с препоръките на СТО като обективен период от три до четири години, приключващ в края на разследвания период, който на свой ред трае 12 месеца и приключва възможно най-близо до датата на започване.
(82)
Дори разглежданият период да беше започнал през 2009 г., констатацията за съществена вреда щеше да остане в сила. Промишлеността на Съюза не е достигнала целевата си рентабилност с увеличаването на вноса през периода въпреки нарастващия обем на продукцията и продажбите и увеличаването на производителността. Нарастването на потреблението след 2009 г. се дължеше на вноса от Китай, а не на промишлеността на Съюза, която неизменно губеше пазарен дял от 2009 г. до края на РП.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
Поради липсата на коментари изложените предварителни констатации в съображения 115-119 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2. Въздействие на други фактори
7.2.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
133
87
112
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
125
111
95
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
57
72
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети страни, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
81
92
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник:
Евростат
(84)
Предвид малките промени в данните, направени от промишлеността на Съюза, това също засегна леко данните за пазарните дялове на вноса от трети страни.
(85)
Някои заинтересовани страни оспориха решението на Комисията за започване на разследване единствено срещу Китай, а не срещу Индия и Южна Корея, въпреки че обемът на вноса и ценовите тенденции при тях бяха сходни с тези при КНР.
(86)
Както е изложено в съображения 120-122 от регламента за временните мерки, обемът на вноса от Индия се е понижил по време на разглеждания период, а вносът от Южна Корея се е увеличил само с 4 %. Индийските цени са спаднали с 12 %, а в Южна Корея цените са останали стабилни, но при всички случаи са по-високи от тези на вноса от Китай. Поради това аргументът се отхвърля, тъй като Комисията не получи доказателства или обвинения за дъмпинг и произтичаща вреда, която да се дължи на тези държави.
(87)
Поради това валидността на изложените констатации в съображения 120-122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средна продажна цена (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник:
Евростат и проверени отговори на въпросника
(88)
Поради отсъствието на коментари относно експортните показатели на промишлеността на Съюза констатациите в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.3. Внос на промишлеността на Съюза от КНР
(89)
Някои страни продължиха с твърденията си, че противно на посоченото в съображение 125 от регламента за временните мерки обемът на вноса на промишлеността на Съюза от КНР съставлява до 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени доказателства за това твърдение и то не можа да бъде потвърдено. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(90)
След разгласяването на окончателните констатации един от вносителите заяви, че промишлеността на Съюза внася големи количества от разглеждания продукт от КНР, като използва данните от препродажбите си, за да докаже това.
(91)
Не се оспорва фактът, че промишлеността на Съюза е внасяла известни количества от разглеждания продукт от КНР. Дори според собствените данни на вносителя обаче заявеният обем е по-малко от 1 % от общия внос от КНР и следователно е незначителен. Както е посочено в съображение 125 от регламента за временните мерки, вносът на промишлеността на Съюза от КНР е 2-3 % от общия внос по време на разследвания период.
(92)
Поради това изложените заключения в съображение 125 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(93)
След разгласяването на окончателните констатации CISA още веднъж заяви, че промишлеността на Съюза предоставя СПОП на предприятията надолу по веригата на „субсидирана“ цена и по този начин подбива конкуренцията в сегмента надолу по веригата. Не беше предоставено обаче нито едно доказателство, което да е в състояние да промени заключението на Комисията, направено в съображение 127 от регламента за временните мерки, а именно че ценовата разлика между свързаните и несвързаните продажби е била малка (2 %) и че това не е бил случай на самопричинена вреда.
(94)
CISA също така оспори данните относно разходите за производство на СПОП и в допълнение - цената на СПОП за свързаните страни. Предвид продажната цена на рулоните с горещонанесено галванизиране - суровина при производството на СПОП - те твърдят, че производствената цена на СПОП през разследвания период не е могла да надвиши 900 EUR/тон.
(95)
Комисията не оспорва данните, предоставени от CISA, относно производствените разходи на рулоните с горещонанесено галванизиране, но държи да припомни, че производствените разходи за СПОП бяха проверени при всички включени в извадката производители от Съюза. Комисията се увери, че съвкупните производствени разходи (суровини, обработка, покритие, производствени разходи, разходи за реализация, общи и административни разходи, финансови разходи и др.) са такива, каквито са посочени в съображение 74 по-горе.
(96)
Впоследствие CISA заяви, че продажбата на СПОП към свързани страни се извършва на загуба и следователно причинява вреда на промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на сравнение на общите производствени разходи (978 EUR/тон) със средната цена на свързана продажба (965 EUR/тон).
(97)
Като се има предвид, че просто математическо сравнение показва, че свързаните продажби са извършени на загуба, това предполага, че промишлеността на Съюза би предизвикала същото равнище на производствени разходи, разходи за реализация, общи и административни разходи и други постоянни разходи по отношение на продажбите си за вътрешното си потребление, като за несвързаните си продажби. Както се посочва в съображение 105 от регламента за временните мерки, продажбите към свързани страни са извършени въз основа на „разходи плюс“ и поради това промишлеността на Съюза е възстановявала разходите си по продажбите.
(98)
При липсата на други коментари по този въпрос констатациите в съображения 126 и 127 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.5. Икономическа криза
(99)
След крайния срок за коментари по окончателните констатации една заинтересована страна отбеляза обявеното затваряне на завод в Белгия и факта, че това форсмажорно обстоятелство е затруднило нормалното производство и спедицията от други обекти в Белгия. Заинтересованата страна заяви, че това свидетелства за липсата на сигурност на доставките на СПОП в ЕС и че това е било една от причините да се разреши на вносителите и потребителите да получават свободно своите СПОП от ЕС и Китай.
(100)
Тези аргументи се отхвърлят. Като се има предвид, че използването на мощностите в ЕС е ниско, проблемът не е в доставката, тъй като промишлеността на Съюза има адекватен наличен капацитет. Във всеки случай затворените мощности в Белгия не са произвеждали СПОП. Разбира се, сигурността на доставките е важна, но предложените мита в този случай нямат за цел да спрат доставките на СПОП от Китай, а само да предотвратят дъмпинга им на пазара на Съюза.
(101)
При липсата на други коментари по този въпрос констатациите в съображения 128 и 129 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.6. Структурен свръхкапацитет
(102)
Някои страни също така заявиха, че производителите в Съюза са имали структурен свръхкапацитет, който надвишава общото потребление на Съюза. Твърдението беше формулирано на по-ранен етап и беше разгледано в съображения 130-132 от регламента за временните мерки. Поради липсата на допълнителни доказателства по този въпрос заключението от посочените съображения се потвърждава.
7.2.7. Увеличение на производствените разходи
(103)
Някои страни допълнително изтъкнаха, че източник на вреда за производителите от Съюза е било и увеличението на производствените разходи през разглеждания период. Горепосочените данни показват, че производствените разходи са се увеличили средно само с 6 %. При липса на дъмпингов внос от КНР промишлеността на Съюза би трябвало да е била в състояние да направи така, че това увеличение да бъде поето от нейните клиенти, но цените са се понижили с 3 %. Поради това твърдението, че производствените разходи са причинили вреда, се отхвърля.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
Въз основа на гореизложеното представените в съображения 133-136 от регламента за временните мерки временни заключения, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават. Временните констатации относно въздействието на другите известни фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха потвърдени: тези фактори не дават основание за прекъсване на установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Промишленост на Съюза
(105)
Не бяха получени нови коментари или информация относно интереса на производителите от Съюза след разгласяването на временните констатации. Поради това посоченото в съображения 138-143 от регламента за временните мерки относно интереса на тези заинтересовани страни се потвърждава.
8.2. Вносители, търговци и потребители
(106)
Бяха получени коментари от вносители и други заинтересовани страни след разгласяването на окончателните констатации, но не бяха получени нови коментари или информация относно интереса на вносителите, търговците или потребителите. Поради това временните констатации в съображения 144-152 от регламента за временните мерки относно интереса на тези страни се потвърждават.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(107)
С оглед на гореизложеното временните констатации относно интереса на Съюза, а именно че не съществуват убедителни аргументи срещу налагането на окончателни мерки по отношение на вноса на СПОП с произход от КНР, се потвърждават.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Ниво на отстраняване на вредата
(108)
След разгласяването на временните констатации две заинтересовани страни заявиха, че предоставените данни не дават достатъчно информация и обяснение за изчислението на маржа на подбиване на цените и маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени. Както е обяснено при разгласяването на временните констатации, някои стойности не са били разгласени от съображения за поверителност, тъй като разглежданият модел е бил произвеждал само от един или двама производители от Съюза. На етапа на разгласяването на окончателните констатации бяха оповестени стойностите в интервал за тези модели.
(109)
Заинтересованите страни също така оспориха използването на 6,7 % като целева печалба от промишлеността на Съюза за изчисляване на маржа на вредата. Те заявиха, че такава печалба е завишена и нереалистична предвид сегашните икономически условия и че 2008 г не е била представителна година от гледна точка на рентабилността, тъй като тя е била изключителна година за стоманодобивната промишленост.
(110)
Това твърдение се отхвърля. На първо място, рентабилността по отношение на СПОП в действителност е била по-висока преди 2008 г., отколкото през 2008 г., което противоречи на твърдението, че 2008 г. е била изключителна. На второ място, целевата печалба е печалбата, която може да бъде реализирана в отсъствието на дъмпингов внос. 2008 г. е последната година, през която промишлеността на Съюза все още не беше усетила пълното въздействие на дъмпинговия внос, и поради това е подходяща основа за определяне на целевата печалба.
(111)
След разгласяването на окончателните констатации заинтересованите страни отново оспориха използването на 6,7 % като целева печалба на промишлеността на Съюза и описанието на 2008 г. като представителна година от гледна точка на рентабилността. Този аргумент е отхвърлен, тъй като няма доказателства относно това, каква би била печалбата на промишлеността на Съюза през 2008 г. без финансовата криза. Освен това аргументът, че печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2008 г., е била засегната от финансовата криза и поради това 2008 г. е била изключителна, изглежда сочи, че реализираната през 2008 г. печалба е по-ниска от очакваната от промишлеността през нормална година.
(112)
Заинтересованите страни също така отбелязаха факта, че обемът на вноса от КНР е бил най-нисък през 2009 г., а не през 2008 г. Като се има предвид обаче, че промишлеността на Съюза не е била рентабилна през 2009 г., не е възможно да се използват данните за 2009 г. за определяне на целева печалба за промишлеността на Съюза.
(113)
Също така CISA заяви, че печалбата за несвързани клиенти през 2008 г. не може да се използва за определяне на целева печалба, защото тази година показва най-голямата ценова разлика между свързани и несвързани продажби. Този аргумент беше отхвърлен, тъй като тази разлика в цените не е от значение за изчисляването на печалбата от продажби на несвързани клиенти.
(114)
Впоследствие CISA предложи целевата печалба от продажбите на СПОП на несвързани страни в Съюза да се основава на средната обща печалба за мултинационалната корпорация „ArcelorMittal“ за 2010 и 2011 г. Това бе отхвърлено като надежден източник за печалбата от СПОП в Съюза при липса на дъмпингов внос, тъй като използването на печалбата на цялата световна група „ArcelorMittal“ очевидно не е представително за печалбата от продажбите на СПОП в Съюза.
(115)
Заинтересованите страни също така оспориха последвалите вноса разходи, използвани за изчисляване на временните мита, тъй като са били основани на данни от само един вносител. Комисията провери втори вносител на по-късен етап и понастоящем така получените данни се използват за изчисляване на разходите, последвали вноса. След използването на средната стойност от двете дружества, понастоящем тези разходи са се понижили слабо, като по този начин са увеличили маржа на вредата.
(116)
Една от заинтересованите страни оспори методологията на Комисията за изчисляване на маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени. Това оспорване обаче почиваше върху погрешното предположение, че Комисията е изчислила маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени, като е извадила средната печалба на промишлеността на Съюза през РП (2,6 %) от пазарната цена, за да стигне до „прага на рентабилност“ (т.е. цена, която води до нулева печалба) и след това е добавила целевата печалба към този „праг на рентабилност“.
(117)
Комисията изчисли маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени, като добави целевата печалба към производствените разходи за всеки вид продукт. Методологията, предложена от тази заинтересована страна, е погрешна, тъй като средната печалба от 2,6 % не е била постигана автоматично за всяка продажба на всеки модел от всички дружества, чиито данни са били използвани.
(118)
Една от заинтересованите страни също така оспори изчисленията на вредата, извършени от Комисията. Като се има предвид, че тази страна не е имала пълен достъп до данните, използвани от Комисията за изчисляване на маржа на вредата, тя се е опитала да го изчисли сама въз основа на своето разбиране на ценовата разлика на пазара между стоманен лист с покритие от алуминиево-цинкова сплав и с цинково покритие, който е изчислен при 50 USD/MT. Това „преизчисляване“ въз основа на непълни данни доведе до по-нисък марж на вредата от този, който Комисията е изчислила и разгласила.
(119)
Тези аргументи бяха отхвърлени, защото след анализа на пълните данни, събрани от производителите износители и промишлеността на Съюза, твърдяната ценова разлика не можа да бъде потвърдена. Поради това следва да се подчертае, че данните, използвани от заинтересованата страна, са непълни и поради това не можеха да представляват надеждна основа за преизчисляване на вредата, веднъж вече пресметната от Комисията.
(120)
Ето защо съображения 154-158 от регламента за временните мерки се потвърждават.
9.2. Окончателни мерки
(121)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на СПОП с произход от КНР на равнището на по-ниската от установените стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва съответно да бъде определена на равнището на установената вреда.
(122)
Седем дружества, които не са включени в извадката, оказаха съдействие при антидъмпинговото разследване, но не и при паралелното антисубсидийно разследване. По отношение на тези дружества е заложена нулева ставка на антидъмпинговото мито. В хода на антисубсидийното разследване спрямо тези дружества ще се приложи остатъчното мито.
(123)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните дружества, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана извадка.
(124)
Въз основа на гореизложеното ставката, на равнището на която ще бъде наложено такова мито, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията (%)
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Изравнително мито (%)
Антидъмпингово мито (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Други дружества, оказали съдействие при антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата, подлежащи на остатъчно мито в рамките на паралелния антисубсидиен регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2013) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Неоказали съдействие дружества
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(125)
С оглед на значимостта на установения дъмпингов марж и равнището на нанесената на промишлеността на Съюза вреда, както и предвид факта че в рамките на паралелното антисубсидийно разследване не бяха наложени временни мерки, се счита за необходимо сумите, обезпечени посредством наложеното с регламента за временните мерки временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до равнището на наложеното временно мито. При тези обстоятелства временното мито следва да бъде окончателно събрано на равнището на ставките, определени в член 1, параграф 2 от временния регламент. Обезпечените чрез временните мита суми за продукти със стоманен лист с метално покритие от хром или калай обаче следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, а именно. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т.нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), и с изключение на продуктите със стоманен лист с метално покритие от хром и калай, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Всички останали дружества
13,6
B999
3. Доколкото не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 845/2012, се събират окончателно на равнището на ставките, определено в член 1 от посочения регламент. Обезпечените чрез временните мита суми за продукти със стоманен лист с метално покритие от хром или калай обаче следва да бъдат освободени.
Член 3
В случай че който и да е производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 с произход от Китайската народна република през разследвания период (от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.); че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент; и че или действително е изнасял съответните стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период, Съветът, с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след като се консултира с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да приложи срямо този производител митото, приложимо за оказалите съдействие производители, невключени в извадката.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2013 година.
A TANÁCS 214/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. március 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 14. cikkének (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 845/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az ideiglenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes szerves bevonatú acéltermékekre.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 7-én panaszt nyújtott be a szerves bevonatú acéltermékek teljes közösségi termelésének jelentős részét - ebben az esetben több mint 70 %-át - adó gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott a szerves bevonatú acéltermékek dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozó írásbeli észrevételeket. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. A következő vállalat telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(6)
Az érdekelt felek valamennyi észrevételét megfontolták és indokolt esetben figyelembe vették.
2.1. Vizsgálati időszak
(7)
Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-áig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
3. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
3.1. Termékek kizárására irányuló kérelmek
(8)
Az ideiglenes rendelet (19) és (20) preambulumbekezdése megállapította, hogy a Bizottsághoz termékek kizárására irányulóan számos kérelem érkezett, és hogy ezekről az ideiglenes rendelet kihirdetéséig nem született döntés.
(9)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően további kérelmek érkeztek, és ezek az alábbiak szerint kerültek megvizsgálásra:
3.1.1. Szerves bevonatú acéltermékek króm vagy ón fémbevonattal
(10)
A szerves bevonatú acéltermékek egyik felhasználója kérelmet nyújtott be a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeknek a termékkörből való kizárása iránt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a króm vagy ón fémbevonat fizikai és kémiai tulajdonságai tekintetében megkülönbözteti a szóban forgó terméket a vizsgálat tárgyát képező szerves bevonatú acéltermékektől. A króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeket szinte kizárólag az élelmiszercsomagolásban és a kábelgyártásban használnak. Az iparág uniós képviselői ugyancsak amellett érveltek, hogy ez a termék ne legyen része a vizsgált termékkörnek. Ezen okokból kifolyólag a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeket kizárták a vizsgált termékkörből.
(11)
A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (China Iron and Steel Association - CISA), két importőr és egy felhasználó négy további terméktípus kizárására tettek javaslatot. Ezen kérelmek az alábbiak szerint kerültek megvizsgálásra és elutasításra.
3.1.2. Melegen hengerelt, szerves vagy szervetlen lemezek védőbevonattal
(12)
Ez a kérelem azért került elutasításra, mert ezek a termékek nem tartoznak a vizsgált KN-kódok alá. A festés vagy bevonat csak a rozsdavédelmet szolgálja, következésképp a termék a nem a 7210 KN-kód, hanem a 7208 KN-kód alá tartozik. A melegen hengerelt, védőbevonattal ellátott, szerves vagy szervetlen lemezek nem tartoznak a termékkörbe, következésképp nem is lehet onnan kizárni azokat.
3.1.3. 0,6 és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékek
(13)
A CISA és két importőr kérelmezte a 0,6 és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonatú - a Kínából érkező behozatal 5-10 %-át kitevő - acéltermékek kizárását azt állítván, hogy kínai export és uniós termelés között közvetlen verseny csak a 0,25 és 0,6 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékek tekintetében áll fent.
(14)
Ez a kérelem elutasításra került, mivel mind a kínai exportőrök, mind az iparág uniós szereplői gyártanak és értékesítenek 0,6 mm és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékeket, következésképp ezek a termékek egyértelműen versenyeznek egymással. Nem került olyan bizonyíték bemutatásra, amely igazolná azt, hogy a 0,6 mm-nél vastagabb szerves bevonattal ellátott acéltermékek ne versenyeznének a 0,6 mm-nél vékonyabb szerves bevonattal ellátott acéltermékekkel és következésképp két különböző terméktípusról lenne szó. A 0,6 mm-nél vékonyabb és a 0,6 mm-nél vastagabb szerves bevonattal ellátott acéltermékek ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint ugyanazon végfelhasználási célokkal rendelkeznek, következésképp azonos terméknek tekintendők.
3.1.4. Alumínium-cink ötvözettel bevont acéltermékek
(15)
A két importőr azt állította, hogy mindössze négy uniós gyártó rendelkezett engedéllyel ezen terméktípus gyártására, és ténylegesen csupán egy vállalat gyártotta ezt. Azt is állították, hogy termékjellemzőit tekintve ez a termék különbözik a cink bevonatú szerves bevonatú acéltermékektől.
(16)
A kérelem elutasításra került, mivel a felhasználási céljaikat tekintve átfedésben lévő két terméktípus helyettesíthető egymással, és legalább két együttműködő uniós gyártó termelt ebből a terméktípusból a vizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt mindössze egy együttműködő kínai exportáló gyártó exportálta ezt a terméktípust.
3.1.5. Cink ötvözettel bevont acéltermékek
(17)
Ez a kérelem azért került elutasításra, mert - szemben az egyik felhasználó állításával - ebből a termékből számos uniós gyártó jelentős mennyiséget termel és értékesít, továbbá a termék ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint végfelhasználási célokkal rendelkezik, mint a szerves bevonatú acéltermékek más típusai.
3.2. Termékek felvételére irányuló kérelmek
(18)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az egyik szakmai szervezet a króm vagy ón fémbevonatú, a 7210122010 és a 7210500010 TARIC-kód alá besorolt acéltermékek termékkörbe való felvételét kérelmezte. A kérelem elutasításra került, mivel ezek a kódok nem szerepeltek az eredeti panaszban, és az e kódok által lefedett termékek fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében különböznek a panaszban szereplő termékektől.
3.3. Érintett termék
(19)
Tekintettel a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékek kizárásának elfogadására, az érintett termékre vonatkozó, az ideiglenes rendelet (13) és (14) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapítások ezen kizárással módosulnak.
(20)
Az érintett terméket tehát a jelenleg az ex 7210 70 80, az ex 7212 40 80, az ex 7225 99 00 és az ex 7226 99 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek alkotják, azaz síkhengerelt termékek ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt), legalább az egyik oldalon festve, lakkozva vagy műanyaggal bevonva, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek hordozófelülete cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz), kivéve továbbá a króm vagy ón fémbevonatú termékeket (a továbbiakban: az érintett termék).
3.4. Hasonló termék
(21)
Mivel az ideiglenes rendelet (15)-(18) preambulumbekezdésében foglalt következtetésekre vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, a hasonló termékre vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
4. DÖMPING
(22)
Az átmeneti intézkedések kiszabását és a Bizottság ideiglenes megállapításainak a kínai exportáló gyártók felé történő közlését követően számos kínai exportáló nyújtott be észrevételeket a dömpingre vonatkozóan.
4.1. Piacgazdasági elbánás
(23)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(38) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. A piacgazdasági elbánást kérő kínai exportálók együttműködő két csoportja közül egyik sem tudta bizonyítani, hogy megfelelnének a piacgazdasági elbánás feltételeinek.
4.2. Egyéni elbánás
(24)
Két kínai exportáló gyártó felelt meg az egyéni elbánás feltételeinek (az ideiglenes rendelet (40) preambulumbekezdése). Egy másik fél megismételte az egyéni elbánás és az egyéni vizsgálat iránti kérelme kapcsán előadottakat. Egészen pontosan a szóban forgó fél visszavonta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét, de fenntartotta az egyéni elbánás és az egyéni vizsgálat iránti kérelmét. Ez a kérelem egyéni vizsgálat iránti kérelemként került elbírálására, és ennek megfelelően bekerült az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említett kérelmek közé. Az alaprendelet 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján egyéni vámokat kell kivetni az exportőrnek vagy gyártónak az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyéni vizsgálatban részesített importjaira. A (26)-(31) preambulumbekezdésben részletesebben kifejtettek szerint a szóban forgó félnek az egyéni vámtétel iránti kérelme elutasításra került.
(25)
Az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (39) és (40) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
4.3. Egyéni vizsgálat
(26)
Egyéni vizsgálatra vonatkozó igényt nyolc exportáló gyártó nyújtott be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Az ideiglenes rendelet - ezen rendelet által megerősített - (41) és (42) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint egy exportáló gyártó, a piacgazdasági elbánást kérelmező Union Steel China a piacgazdasági elbánás iránti kérelme elbírálásának keretében került megvizsgálásra.
(27)
Az egyéni vizsgálat iránti további kérelmekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy az egyéni vizsgálat indokolatlanul nagy teherrel járna, és ellehetetlenítené a vizsgálat időben történő lezárását. Következésképp ezek a kérelmek elutasításra kerültek.
(28)
Az egyik fél azzal érvelt, hogy kérelme nem tekinthető túlzott adminisztratív teherrel járónak, hiszen az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság szolgálatainak még mindig hat hónap áll rendelkezésükre a végleges döntés előtt. Továbbá a közelmúltbeli eljárásokban a Bizottság szolgálatai hozzájárultak az egyéni vizsgálathoz az ideiglenes szakasz után.
(29)
Egy másik, a fenti (24) preambulumbekezdésben már említett fél érvelése szerint azért kellett volna számára biztosítani az egyéni vizsgálatot, mert a szükséges információkat a megadott határidőn belül rendelkezésre bocsátotta, és az egyéni vizsgálatot egy másik exportáló gyártó, a Union Steel China számára már megadták.
(30)
Az egyéni vizsgálat iránti kérelmek elfogadására vagy elutasítására vonatkozó döntések meghozatalára eseti alapon, a benyújtott kérelmek számának és a kérelmek elbírálására rendelkezésre álló idő figyelembevételével kerül sor. A konkrét esetben - tekintettel a benyújtott kérelmek számára, a mintában szereplő exportáló gyártók vizsgálatára rendelkezésére álló rövid időre, és a mintában nem szereplő exportáló gyártónak a piacgazdasági elbánás iránti kérelmére, valamint a kötelező eljárási határidőkre - az a döntés született, hogy az említett kérelmek elfogadására a (27) preambulumbekezdésben kifejtettek értelmében nincs mód.
(31)
Az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Union Steel China esetében a körülmények különbözőek voltak, mivel ez a vállalat a piacgazdasági elbánás iránti kérelmének vizsgálata kapcsán korábban már átvilágításra került.
4.4. Rendes érték
4.4.1. Analóg ország
(32)
Kanadának, mint analóg országnak a kiválasztásával kapcsolatban további észrevétel nem érkezett. Következésképp az ideiglenes rendelet (43)-(49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4.2. A rendes érték meghatározása
(33)
A rendes értéket az analóg országban (azaz Kanadában) lévő egyetlen együttműködő gyártó által szolgáltatott adatok alapján számították ki. A rendes értéket tehát a belföldi értékesítési árak és az egyetlen kanadai gyártó hasonló termékének számított rendes értéke alapján állapították meg az ideiglenes rendelet (50)-(55) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint.
(34)
Az ideiglenes közzétételt követően két kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem közölte a szükséges információkat az analóg országban érvényes rendes értékre vonatkozóan, különös tekintettel a különböző terméktípusokra, a termékek összehasonlíthatóságára, reprezentatív jellegére és a kiigazításokra.
(35)
Ezeket az állításokat a Bizottság részben elfogadta. A Bizottság a kínai exportáló gyártókkal közölt minden olyan, a rendes érték kiszámításához felhasznált releváns információt, amelyet ki lehetett adni anélkül, hogy megsértenék az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseit, vagyis biztosítva, hogy az egyetlen kanadai gyártó által szolgáltatott minden bizalmas adatot ilyenként is kezeljenek, és ne közöljék azokat más felekkel. Az exportáló gyártókkal közölt információk lehetővé tették azt, hogy az exportáló gyártók megértsék az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert. Megállapítást nyert ugyanakkor, hogy adattartományok alkalmazásával terméktípusonként részletesebb adatok közlésére lenne lehetőség az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartása mellett. Ilyen adatokat közöltek a végleges nyilvánosságra hozatalkor. Továbbá részletesebb információk kerültek közlésre arról, hogy egyes terméktípusokat miért nem találtak reprezentatívnak, valamint a rendes érték megállapításánál tett kiigazításokról.
(36)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél elismerte, hogy valóban sor került részletesebb adatok közlésére, de azt állította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoztak, így különösen a rendes érték megállapításánál figyelembe vett gyártási költségek azon terméktípusokra vonatkozóan, amelyeket belföldön nem értékesítettek.
(37)
A belföldön nem értékesített terméktípusok esetében a leginkább hasonló terméktípus gyártási költségeit vették alapul és igazították ki indokolt esetben. Jóllehet ezek a terméktípusok nem voltak azonosak a kínai exportáló gyártók által exportált termékekkel, mégis nagyon hasonlóak voltak a kínai exportáló gyártók által értékesített termékekhez, mivel jóformán csak a szerves bevonat vastagsága tért el. Ennek megfelelően a gyártási költség tekintetében csekély különbség mutatkozott.
(38)
Miként azt a szóban forgó fél a beadványában is elismeri, a végleges nyilvánosságra hozatal során a Bizottság adattartományok formájában részletesebb adatokkal szolgált, így többek között az analóg országban a gyártási költségre, az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségekre és a profitra vonatkozó adatok, a rendes érték megállapításához felhasznált adatok, a rendes érték teljes kiigazításával kapcsolatos adatok, a terméktípusok szerinti végső rendes értékre vonatkozó adatok, a reprezentativitásra vonatkozó adatok, valamint a rendes értékre alkalmazott kiigazítások jellegével és hatásával kapcsolatos adatok tekintetében.
(39)
Fentiekből következően az alaprendelet 20. cikkének előírásaival összhangban teljesített végleges nyilvánosságra hozatal lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy részleteiben megismerjék az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert, egyúttal minden fél lehetőséget kapott a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeinek megtételére. Következésképp megállapítható, hogy a nyilvánosságra hozatal teljes körű volt, az érdekelt felek védelemhez való joga pedig semmilyen tekintetben sem sérült.
(40)
Az egyik fél azt állította, hogy a kalkulált rendes érték eseteinél az SGA-költségekre és a profitra vonatkozó információk forrása ismeretlen maradt. Az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében azonban szerepel a magyarázat, amely szerint a kanadai gyártó értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, a nyereségesnek talált terméktípusok esetében pedig a kanadai gyártó által alkalmazott haszonkulcsokat vették alapul azokban az esetekben, amikor a rendes értéket számítás útján kellett meghatározni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a profitot az analóg ország gyártójának szokásos kereskedelmi gyakorlata melletti ellenőrzött költségadatai és ellenőrzött hazai értékesítési adatai alapján kell megállapítani.
(41)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (50)-(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5. Exportár
(42)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
4.6. Összehasonlítás
(43)
Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott elegendő információt a terméktípusok összehasonlíthatóságára és a terméktípusok szintjén értelmezett reprezentativitására vonatkozóan.
(44)
A fenti (35) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Bizottság a kínai exportáló gyártókkal közölt minden releváns adatot, amelyet közölhetett, figyelemmel az alaprendelet titoktartásra vonatkozó rendelkezéseire. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett ezen állítás nyomán az egyes terméktípusokra vonatkozóan a Bizottság valóban közölt részletesebb adatokat, többek között arra vonatkozóan, hogy bizonyos terméktípusokat miért nem találtak reprezentatívnak, és ebből következően miért kellett a rendes értéket számítás útján megállapítani.
(45)
A kanadai, mint analóg országbeli gyártónál tett ellenőrző látogatást követően egyes terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban a fizikai jellemzők különbözőségeinek figyelembevételével lefelé korrigálták, jórészt mivel megállapítást nyert, hogy néhány terméktípus esetében a kanadai gyártó által alkalmazott szerves bevonat minőségbeli különbséget mutatott a kínai exportáló gyártók által alkalmazotthoz képest. Ezen kiigazítások az érintett terméktípusokra megállapított rendes érték csökkenését eredményezték.
(46)
Az egyik érdekelt fél kérte a rendes értékre alkalmazott egyes kiigazítások összegeinek közlését. A kanadai gyártó által közölt adatok titkosságára tekintettel ezen adatokat nem lehetett kiadni. A végleges nyilvánosságra hozatal keretében azonban a kiigazítások összesített százalékos értékét megadták, ebből pedig látszott, hogy a kiigazítások hatása nem volt számottevő.
(47)
A fenti (37) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint esetleges eltérés megállapítása esetén a belföldön értékesített terméktípusok nagyon nagy mértékben hasonlítottak a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusokhoz. A szóban forgó terméktípusokról megállapítást nyert, hogy az acél minősége, az alkalmazott felületkezelés vastagsága és az alkalmazott fémbevonat típusa és tömege tekintetében hasonlók voltak.
(48)
Indokolt esetben a fizikai jellemzők tekintetében mutatkozó - az alkalmazott szerves bevonat minőségével összefüggő, néhány terméktípust érintő - különbségek a fenti (45) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazításra kerültek. A különbség piaci értékének meghatározása érdekében a leginkább hasonló terméktípushoz viszonyított átlagos költségkülönbség és a nemzetközi piaci árak kerültek figyelembevételre.
(49)
Ugyanezen érdekelt fél tájékoztatást kért arról, hogy a szállítási és biztosítási költségeket beleszámították-e az SGA-költségekbe. Ki kell emelni, hogy mivel az összehasonlításra gyártelepi (ex-works) paritáson került sor, ezek a költségek nem lettek figyelembe véve.
(50)
Az egyik érdekelt fél érvelése szerint három számla összegével összefüggő kiigazítási igényüket, valamint egy konkrét értékesítési ügyletet is figyelembe kellett volna venni. Ez az igény egy vevőnek fizetett olyan kártérítéshez kapcsolódott, amely egy a vizsgálati időszakot megelőzően teljesített értékesítéssel függött össze, ahol azonban a kártérítést a vizsgálati időszakban kiállított, fent említett három számla értékéből adott kedvezményként kezelték, aminek eredményeként a számlák értéke mesterségesen csökkent. A vállalat ezen igénye elfogadásra került. A kért kiigazítás megtörtént, és a korábban hibásan kihagyott értékesítési ügyletet figyelembe vették az exportár kiszámításánál.
(51)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.7. Dömpingkülönbözet
(52)
Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)-(59) preambulumbekezdésében kifejtett módszer megerősítést nyer.
(53)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottságot arról tájékoztatták, hogy a rendelet rendelkező részében az érintett terméket nem gyártó néhány kereskedő vállalat is megnevezésre került. Ezek a kereskedő vállalatokat azóta kivették a rendelkező részből, amelyben most már csak exportáló gyártók vannak megnevezve.
(54)
Figyelembe véve a rendes érték - fenti (45) preambulumbekezdés szerinti - kiigazítását és az exportár - fenti (50) preambulumbekezdés szerinti - nagyon kismértékű kiigazítását, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Egyéb együttműködő vállalatok
55,0
Nem együttműködő vállalatok
68,1
(55)
Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésében megállapított tények alapján, a Kína egészére érvényes végleges dömpingkülönbözet az exportáló gyártók reprezentatív terméktípusaira megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján került megállapításra. A rendes értéknek a (45) preambulumbekezdés szerinti kiigazítását, és a párhuzamosan futó szubvencióellenes eljárásban ugyanezen termékre vonatkozóan az exporttámogatások miatt kivetett kiegyenlítő vámokat figyelembe véve, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli országos dömpingkülönbözet 68,1 %-on kerül meghatározásra.
5. KÁR
5.1. Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat
(56)
Az uniós termelésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5.2. Az uniós piac
(57)
Az uniós piacra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(69) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5.3. Az uniós fogyasztás
(58)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően az érdekelt felek némelyike a kárra vonatkozóan közzétett adatok néhány ellentmondására hívta fel a figyelmet. A Bizottság újból megvizsgálta és indokolt esetben módosította az uniós gazdasági ágazatra és az uniós piacra vonatkozó adatokat. Jóllehet a felülvizsgálatok nyomán néhány évre vonatkozóan megváltoztak a számadatok, a kirajzolódó trendek és az adatokból levont következtetések jórészt változatlanok maradtak.
(59)
Az említett felülvizsgálatot követően a teljes uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az alábbiak szerint alakultak:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Fogyasztás (tonna)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
A figyelembe vett időszakban a teljes fogyasztás az uniós piacon 7 %-kal csökkent. 2008 és 2009 között a csökkenés mértéke mintegy 25 %-ot tett ki, aminek hátterében elsősorban a gazdasági válság globális negatív hatásai álltak, különösen az építőiparra gyakorolt hatások. Ezt követően a fogyasztás növekedésnek indult, és 2009-től a vizsgálati időszakig 18 százalékponttal nőtt, de még mindig alatta maradt a 2008-as kezdeti értékének.
(61)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(72) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5.4. Az Unióba irányuló behozatal, piaci részesedés
(62)
A Kínából az Unióba irányuló behozatal a figyelembe vett időszak alatt az alábbiak szerint alakult. A piaci részesedésre vonatkozó adatok változásai a fogyasztási adatokban bekövetkezett változások eredményei:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kínából származó behozatal mennyisége (tonna)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Piaci részesedés (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Forrás:
Eurostat
(63)
A fogyasztási adatok változása nyomán az ideiglenes rendeletben közzétett adatokhoz képest megváltozott a Kínából származó import százalékban kifejezett piaci részesedése. A trend ugyanakkor változatlan. A kínai import piaci részesedése az érintett időszak elején tapasztalt 9,1 %-os értékről az időszak végére jelentősen, 14,6 %-ra nőtt. Az import a 2009-es - a fogyasztásnak a gazdasági válságra visszavezethető erős visszaesését leképező - csökkenést követően nagyon gyorsan magára talált, a piaci részesedés egy év alatt visszaállt a 2008-as, azaz a gazdasági válság előtti szintre, a vizsgálati időszak végére pedig jelentősen meg is haladta azt.
5.4.1. A behozott termékek ára és áralákínálás
(64)
A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók egyike további információkat kért az áralákínálás számításáról azokra az esetekre vonatkozóan, ahol a Kínából exportált terméktípus és az uniós gyártók által az uniós piacon értékesített terméktípus nem teljesen egyezett meg egymással. Tájékoztatást kértek továbbá arról, hogy tettek-e kiigazításokat a fizikai különbségek tekintetében azokban az esetekben, amikor a terméktípusok nem teljesen egyeztek meg egymással.
(65)
Azokban az esetekben, amikor az exportált terméktípus és az uniós gyártók által értékesített terméktípus nem teljesen egyezett egymással, a Bizottság az exportált terméktípust az uniós gyártók által értékesített leginkább hasonló terméktípushoz hasonlította. Ezekben az esetekben a terméktípust a Bizottság olyan szoros hasonlóságot mutató terméktípushoz hasonlította, amellyel kizárólag a hordozóréteg vastagsága tekintetében volt eltérés.
(66)
Amennyiben szoros hasonlóságot mutató terméktípusból több is volt, a Bizottság az exportált terméktípust az uniós piacon értékesített olcsóbb termékhez hasonlította, függetlenül attól, hogy ezen olcsóbb terméktípus vastagabb vagy vékonyabb hordozóréteggel rendelkezett-e. Következésképp a fizikai különbségek miatti kiigazítás nem tűnt szükségesnek.
(67)
Az importárakra és az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
6. AZ UNIÓS ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
6.1. Előzetes megjegyzések
(68)
Az uniós ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos előzetes megjegyzésekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)-(85) preambulumbekezdésében levont következtetések változatlanok maradnak.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok (makrogazdasági mutatók)
(69)
A (86)-(92) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Bizottság frissítette az e megállapítások alapját képező adatforrásokat. Az adatoknak ezen frissítése nem változtatott jelentősen az ideiglenes rendeletben közzétett mutatókon, és nem változtatott a Bizottság kárelemzésének alapját képező trendeken sem. A frissített adatok az alábbiak:
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési mennyiség (tonna)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Termelési kapacitás (tonna)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapacitáskihasználás (%)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Forrás:
a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(70)
Jóllehet az adatok némileg megváltoztak, az ideiglenes rendelet (87) és (88) preambulumbekezdésében megállapított trendeket és következtetéseket ez nem érinti, következésképp azok megerősítést nyernek. A termelés jelentősen visszaesett 2009-ben, majd 2010-ben részben visszaerősödött és stabil, de még mindig a 2008-as szint alatt maradt a vizsgálati időszakban. A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban állandó volt, a kapacitáskihasználtság ugyanakkor - a termelés alakulását követve - visszaesett.
6.2.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Piaci részesedés (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Forrás:
a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(71)
2009-ben az uniós gazdasági ágazat által a független vevőknek értékesített volumen jelentős mértékben, 23 %-kal csökkent. 2010-ben az értékesítési volumen 13 százalékponttal nőtt, de ezt követően a vizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent. Így megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (90)-(91) preambulumbekezdésében tett megállapítások.
6.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás (FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Termelékenység (tonna/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Forrás:
a panasz, a kitöltött kérdőívek és az Eurofer.
(72)
Jóllehet az adatok némiképp megváltoztak, az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében a foglalkoztatásra vonatkozóan megállapított következtetések megerősítést nyernek.
6.3. A mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
(73)
A (93)-(108) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Bizottság frissítette az e megállapítások alapját képező adatforrásokat. Az adatoknak ezen frissítése nem változtatott jelentősen az ideiglenes rendeletben közzétett mutatókon, és nem változtatott a Bizottság kárelemzésének alapját képező trendeken sem. A frissített adatok az alábbiak:
6.3.1. Az uniós gazdasági ágazatot képviselő gyártók átlagos egységárai
(74)
A független vevőknek felszámított egységár 2009. évi 21 %-os csökkenését és az ezzel járó veszteséget követően az egységár emelkedni kezdett. 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat a költségek növekedését tapasztalta, és csak mérsékelten tudta emelni az árakat a költségek fedezése érdekében, épp csak annyival, hogy 2010-ben és a vizsgálati időszakban ugyanazon alacsony szintű nyereségességet tartani tudja. Ennek következtében azonban tovább veszített a piaci részesedéséből, mivel a kínai importárak folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá mentek.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független vevők részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.2. Nyereségesség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése
(75)
Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Cash flow (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Beruházások (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
A beruházások megtérülése (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.3. Készletek
(76)
Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.4. Foglalkoztatottság, bérek és termelékenység
(77)
Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR, a mintába felvett uniós gyártók)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.5. Kötött felhasználás és kötött értékesítés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás és kötött értékesítés (tonna)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Piaci részesedés (%)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Forrás:
a panasz és a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás és kötött értékesítés (EUR/tonna)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(78)
Az ideiglenes rendeletben közzétett adatok korrekciói ellenére a kötött felhasználásra és a kötött értékesítésre vonatkozó megállapítások változatlanok maradnak. A kötött értékesítés tonnánkénti átlagos értéke így változatlan maradt a figyelembe vett időszakban és 3 %-kal volt alacsonyabb, mint a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálati időszakban független vevőknek felszámított eladási ár.
6.4. A kárra vonatkozó következtetés
(79)
Fentiek alapján az ideiglenes rendelet (110)-(113) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.
(80)
Az ideiglenes rendelet közzétételét követően két érdekelt fél jelentkezett azt állítván, hogy frissebb adatok relevánsabbak lennének a kár megállapítása szempontjából, továbbá hogy a Bizottságnak nem a 2008-as évet kellett volna a kárelemzés kiinduló pontjának venni, hanem inkább a 2009-es évet. Arra hivatkoztak, hogy a WTO esetjoga megállapította, hogy a károkozás megállapítása szempontjából a frissebb adatok relevánsabbnak tekintendők, mint a múltbeli adatok, továbbá hogy egy végponttól végpontig tartó összehasonlítás eredménye nagyban függ a figyelembe vett évektől, hiszen egy egyéves eltérés más eredményre vezethet. A figyelembe vett időszak elejétől a vizsgálati időszak végig tartó összehasonlításhoz képest a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó összehasonlítás eltérő trendet mutat.
(81)
Ez az érvelés nem volt elfogadható. A figyelembe vett időszak a bevett gyakorlattal és a WTO ajánlásaival összhangban objektív, 3-4 éves, a vizsgálati időszak végével záródó időszakként került meghatározásra, miközben maga a vizsgálati időszak egy 12 hónapos időszak, amelynek vége a lehető legközelebb esik a vizsgálat megindításának napjához.
(82)
Ha a figyelembe vett időszak 2009-ben is kezdődött volna, a jelentős kárra vonatkozó megállapítás továbbra is érvényes maradna. Az időszak alatt növekvő behozatal mellett az uniós gazdasági ágazat a növekvő termelési és értékesítési mennyiségek és a javuló termelékenység ellenére sem tudta elérni a profitcélját. A fogyasztás 2009 utáni növekedését a Kínából származó behozatal és nem az uniós gazdasági ágazat elégítette ki, utóbbi 2009-től a vizsgálati időszak végéig veszített piaci részesedéséből.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. A dömpingelt behozatal hatása
(83)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115)-(119) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.
7.2. Egyéb tényezők hatása
7.2.1. Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Dél-Korea
Mennyiség (tonna)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Piaci részesedés (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Átlagár
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Mennyiség (tonna)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Piaci részesedés (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Átlagár
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Más országok
Mennyiség (tonna)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Piaci részesedés (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Átlagár
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Kínát
Mennyiség (tonna)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Piaci részesedés (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Átlagár
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Forrás:
Eurostat
(84)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat érintő apróbb változások miatt csekély mértékben a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedésére vonatkozó adatok is módosultak.
(85)
Néhány érdekelt fél kifogásolta a Bizottságnak azon döntését, hogy csak Kínával szemben indított vizsgálatot, Indiával és Dél-Koreával szemben nem, jóllehet az importmennyiségek és az árak alakulását leíró trendek megegyeztek a Kínára vonatkozó adatokkal.
(86)
Az ideiglenes rendelet (120)-(122) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint az Indiából származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt csökkent, a Dél-Koreából származó import mennyisége pedig csak 4 %-kal emelkedett. Az indiai árak 12 %-kal estek, a dél-koreai árak változatlanok maradtak, de mindvégig meghaladták a Kínából származó import árait. Az érvelést a Bizottság tehát elutasítja, hiszen ezen országok tekintetében a dömping fennállására és az abból következő károkozásra vonatkozóan se bizonyíték, se bejelentés nem érkezett a Bizottsághoz.
(87)
Következésképp az ideiglenes rendelet (120)-(122) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Export, Eurostat (tonna)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Átlagár (EUR/tonna)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
A mintába felvett uniós gyártók exportja
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Forrás:
Eurostat és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(88)
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(124) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
7.2.3. Az uniós gazdasági ágazat Kínából származó behozatala
(89)
Néhány érdekelt fél fenntartotta azon állítását, amely szerint az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében tett megállapítással ellentétben, az uniós gazdasági ágazat Kínából származó behozatala adta a Kínából származó teljes behozatal 40 %-át. Az állítást nem bizonyították, megerősíteni nem sikerült. Az állítást következésképp elutasították.
(90)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termékből nagy mennyiségben importált Kínából, ennek alátámasztására pedig viszonteladási adatait használta fel.
(91)
Nem vitatott az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termékből bizonyos mennyiséget importált Kínából. Az importőr saját adatait is felhasználva az látszik ugyanakkor, hogy a szóban forgó mennyiség a Kínából származó összbehozatal kevesebb mint 1 %-a, azaz elhanyagolható jelentőségű. Az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint az uniós gazdasági ágazat által a Kínából behozott mennyiség az összbehozatal 2-3 %-a volt a vizsgálati időszak alatt.
(92)
Következésképp az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.4. Kötött felhasználás és kötött értékesítés
(93)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CISA ismételten azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat „támogatott” áron tett elérhetővé szerves bevonatú acéltermékeket saját downstream üzletága számára, ezáltal lehetővé tette, hogy az alákínáljon a versenytársainak a downstream szegmensben. Nem merült fel azonban olyan bizonyíték, ami indokolttá tette volna, hogy a Bizottság megváltoztassa az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében levont következtetését, amely szerint a kapcsolódó és a nem kapcsolódó értékesítés közötti árkülönbség (2 %) nem volt jelentős, és nem arról volt szó, hogy az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna kárt.
(94)
A CISA kifogást emelt a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költségeire vonatkozó adatokkal szemben is, és ennek kiegészítéseként a kapcsolt felek részére értékesített szerves bevonatú acéltermékek áraira vonatkozó adatokkal szemben. A szerves bevonatú acéltermékek gyártása során felhasznált egyik nyersanyag, a melegen hengerelt, horganyzott tekercsek értékesítési árai alapján a CISA azt állította, hogy a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költségei nem haladhatták meg a 900 EUR/tonna értéket a vizsgálati időszakban.
(95)
A Bizottság ugyan nem vonja kétségbe a CISA által a melegen hengerelt, horganyzott tekercsek gyártási költségeire vonatkozóan közölt adatokat, a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költsége a mintában szereplő uniós gyártók mindegyike esetében ellenőrizve volt. A Bizottság meg van róla győződve, hogy a teljes termelési költség (nyersanyagok, feldolgozás, bevonat, SGA-költségek, finanszírozási költségek stb.) megfelel a fenti (74) preambulumbekezdésben leírtaknak.
(96)
A CISA később azt állította, hogy a szerves bevonatú acéltermékeknek a kapcsolt felek részére történő értékesítése veszteséggel történik, következésképp kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. Az állítás alapját a teljes termelési költségnek (978 EUR/tonna) a kapcsolt felek közötti értékesítés átlagárával (965 EUR/tonna) való összehasonlítása adja.
(97)
Az egyszerű matematikai összehasonlítás ugyan valóban azt igazolná, hogy a kapcsolt felek közötti értékesítés veszteséggel történt, ez az összehasonlítás azonban azzal a feltételezéssel élne, hogy az uniós gazdasági ágazatot ugyanolyan szintű SGA-költségek és egyéb értékesítési költségek terhelik a kötött értékesítéseik tekintetében, mint a nem kapcsolt felek közötti értékesítéseiknél. Az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a kapcsolt felek közötti értékesítéseket „költség-plusz” alapon vették figyelembe, következésképp az uniós gazdasági ágazat számára megtérültek az ezen értékesítéssel járó költségek.
(98)
E pontra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)-(127) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.5. Gazdasági válság
(99)
A végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére adott határidő lejártát követően az egyik érdekelt felhívta a figyelmet egy belgiumi telephely bejelentett bezárására, valamint arra, hogy vis maior miatt nehézségek támadtak más belgiumi létesítményekben folytatott termelés és az ezekből történő szállítás tekintetében is. Az érdekelt fél azt állította, hogy mindez a szerves bevonatú acéltermékek uniós ellátási biztonságának hiányát mutatja, ami okot adna arra, hogy az importőröknek és a felhasználóknak lehetővé tegyék, hogy a szerves bevonatú acéltermékeiket szabadon szerezhessék be az EU-ból és Kínából egyaránt.
(100)
Ezeket az érveket a Bizottság elutasítja. Tekintettel arra, hogy az uniós kapacitáskihasználtság alacsony, nem ellátási problémáról van szó, hiszen az uniós gazdasági ágazat megfelelő kapacitásokkal rendelkezik. A bezárás alatt lévő belgiumi létesítmények egyébként se gyártottak szerves bevonatú acéltermékeket. Az ellátásbiztonság természetesen fontos szempont, de a konkrét eljárásban javasolt vámoknak nem is az a célja, hogy megszüntessék a szerves bevonatú acéltermékek Kínából történő beszerzését, hanem pusztán az, hogy megakadályozzák az uniós piac dömpingelt ellátását.
(101)
E pontra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128)-(129) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.6. Szerkezeti kapacitásfelesleg
(102)
Egyes érdekelt felek továbbá azt állították, hogy az uniós gyártók az uniós összfogyasztást meghaladó szerkezeti kapacitásfelesleggel rendelkeztek. Az állítást egy korábbi szakaszban tették, és azzal az ideiglenes rendelet (130)-(132) preambulumbekezdése foglalkozott. E pontra vonatkozó további észrevételek hiányában az említett preambulumbekezdések következtetései megerősítést nyernek.
7.2.7. A termelési költségek növekedése
(103)
Egyes érdekelt felek továbbá azt állították, hogy az uniós gyártókat érő kár forrása a termelési költségeiknek a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése volt. A fenti adatok azt mutatják, hogy a termelési költségek átlagosan mindössze 6 %-kal emelkedtek. A Kínából származó dömpingelt behozatal nélkül az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kellett volna lennie ezt a költségnövekedést áthárítani a vevőire, de ehhez képest az árak 3 %-kal estek. Következésképp az állítás, amely szerint a termelési költségek szerepet játszottak volna a károkozásban, elutasításra kerül.
7.3. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés
(104)
A fentiek alapján a Bizottság fenntartja az ideiglenes rendelet (133)-(136) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat, amelyek szerint a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Megerősítést nyertek azok az ideiglenes megállapítások is, amelyek olyan egyéb ismert tényezők hatására vonatkoznak, amelyek okozhatták volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárt: ezek a tényezők nem szüntetik meg a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
8.1. Az uniós gazdasági ágazat
(105)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően új észrevételek vagy információk nem érkeztek az uniós gyártók érdekeivel kapcsolatban. Következésképp ezen érdekelt felek érdekére vonatkozó, az ideiglenes rendelet (138)-(143) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
8.2. Importőrök, kereskedők és felhasználók
(106)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően importőröktől és egyéb érdekelt felektől érkeztek ugyan észrevételek, de az importőrök, kereskedők vagy felhasználók érdekeire vonatkozóan új észrevétel vagy információ nem merült fel. Következésképp ezen érdekelt felek érdekére vonatkozó, az ideiglenes rendelet (144)-(152) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
8.3. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(107)
A fentiek fényében megerősítést nyernek az uniós érdekre vonatkozó ideiglenes megállapítások, vagyis hogy nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges intézkedések elrendelése ellen.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(108)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt állította, hogy a közölt adatok nem nyújtottak elegendő információt és magyarázatot az áralákínálás és az alákínálási különbözet számítására vonatkozóan. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal keretében közölteknek megfelelően bizonyos értékeket a titoktartás miatt nem hoztak nyilvánosságra, mivel az érintett modelleket csak egy vagy két uniós gyártó termelte. A végleges nyilvánosságra hozatal szakaszában ezen modellekre vonatkozóan adattartományokat közöltek.
(109)
Érdekelt felek kifogásolták az uniós gazdasági ágazat profitcéljaként a kárkülönbözet kiszámításához használt 6,7 %-os értéket is. Az érdekelt felek szerint ez a nyereségszint túlzó és a jelenlegi gazdasági környezetben nem reális, továbbá azt állították, hogy a nyereségesség szempontjából a 2008-as év nem reprezentatív, mivel az különleges év volt az acélipar számára.
(110)
A Bizottság elutasítja ezt az állítást. Egyrészről a szerves bevonatú acéltermékek nyereségessége valójában magasabb volt 2008 előtt, mint 2008-ban, ami ellentmond annak az állításnak, hogy 2008 különleges év lett volna. Másrészről a profitcél annak a profitnak felel meg, amelyet dömpingelt behozatal nélkül lehet elérni. 2008 volt az utolsó olyan év, amikor az uniós gazdasági ágazat még nem érezte meg a dömpingelt behozatal teljes hatását, következésképp ez az év alkalmas arra, hogy a profitcél megállapításának alapjául szolgáljon.
(111)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek ismételten kifogást emeltek az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan alkalmazott 6,7 %-os profitcél, illetve a 2008-as évnek, mint a nyereségesség szempontjából reprezentatív évnek az alkalmazása ellen. Az érvelést a Bizottság elutasítja, mivel nem adtak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy mi lett volna az uniós gazdasági ágazat nyereségességi szintje 2008-ban, ha nem következik be a pénzügyi válság. Egyébiránt az az érv, hogy az uniós gazdasági ágazat által 2008-ban elért nyereségre kihatott a pénzügyi válság, és emiatt a 2008-as év különleges évnek tekintendő, éppenséggel azt látszik igazolni, hogy a 2008-ban elért nyereség elmarad attól, mint amit a gazdasági ágazat egy rendes évben várna.
(112)
Érdekelt felek arra is felhívták a figyelmet, hogy a Kínából behozott mennyiségek nem 2008-ban, hanem 2009-ben voltak a legalacsonyabb szinten. Tekintettel azonban arra, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben nem volt nyereséges, így a 2009-es adatok nem alkalmasak az uniós gazdasági ágazat profitcéljának meghatározására.
(113)
A CISA továbbá azt állította, hogy a független vevőknek 2008-ban teljesített értékesítések utáni nyereség nem alkalmas a profitcél megállapítására, mivel az adatok szerint ebben az évben volt a legnagyobb árkülönbözet a kapcsolt és a független vevőknek történt értékesítések között. Az érvet a Bizottság visszautasította, mivel ez az árkülönbözet a független vevők felé teljesített értékesítéseken képződő nyereség kiszámítása szempontjából nem releváns.
(114)
A CISA ezt követően azt javasolta, hogy a szerves bevonatú acéltermékek független vevőknek történő uniós értékesítéseire vonatkozó profitcél az ArcelorMittal multinacionális nagyvállalat 2010-es és 2011-es átfogó átlagos profitszintje alapján kerüljön meghatározásra. A javasolt adatforrást, mint a szerves bevonatú acéltermékek uniós értékesítésein dömpingelt behozatal hiányában képződő nyereségre vonatkozó megbízható információforrást elutasították, mivel egyértelmű, hogy az egész világon jelenlévő ArcelorMittal csoportnak a nyereségességi szintje nem reprezentatív a szerves bevonatú acéltermékek uniós értékesítése szempontjából.
(115)
Érdekelt felek kétségbe vonták az ideiglenes vámok kiszámításához használt behozatal utáni költségek megfelelőségét is, tekintve hogy azokat csupán egyetlen importőrtől származó adatokra alapozták. A Bizottság egy későbbi szakaszban egy második importőrt is ellenőrzött, és a behozatal utáni költségek számításához most az ő adataikat is felhasználta. A két vállalat költségeinek átlagát véve a szóban forgó költségek valamelyest csökkentek, ami által ennek megfelelő mértékben megnőtt a kárkülönbözet.
(116)
Az egyik érdekelt fél kifogásolta a Bizottság által az alákínálási különbözet számítására használt módszert. E kifogásnak azonban az a hibás feltételezés képezte az alapját, amely szerint a Bizottság az alákínálási különbözetet az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszaki átlagos profitjának (2,6 %) a piaci árból történő levonásával számította ki, hogy így megkapja a fedezeti pontot (azaz a nulla nyereséget eredményező árat), majd hozzáadja a profitcélt ehhez a fedezeti ponthoz.
(117)
A Bizottság az alákínálási különbözetet a profitcélnak az egyes terméktípusokra vonatkozó termelési költségekhez való hozzáadásával számolta ki. Az érdekelt fél által javasolt módszer hibás, mivel a vállalatok közül, amelyeknek az adatait felhasználták, nem mindegyik érte el a 2,6 %-os átlagos profitot automatikusan minden modell minden értékesítésénél.
(118)
Az egyik érdekelt fél kifogást emelt a Bizottság kárszámításával szemben is. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó érdekelt félnek nem volt teljes körű hozzáférése a Bizottság által a kárkülönbözet számításához felhasznált adatokhoz, az alumínium-cink ötvözettel bevont és a cinkkel bevont acéltermékek piaci árai közötti különbség saját értelmezésével megpróbálta saját maga kiszámítani a kárkülönbözetet, amelyre tonnánként 50 USD értéket kapott eredményül. A nem teljes körű adatokra alapozott „újraszámolás” eredményeként alacsonyabb kárkülönbözet adódott, mint amit a Bizottság számított ki és hozott nyilvánosságra.
(119)
Az érdekelt fél érvelése elutasításra került, mivel az exportáló gyártóktól és uniós gazdasági ágazattól származó összes adatra kiterjedő vizsgálat nyomán az állítólagos árkülönbözet nem volt kimutatható. Hangsúlyozni kell, hogy az érdekelt fél által alkalmazott adatok nem voltak teljes körűek, következésképp nem voltak alkalmasak a Bizottság kárszámításainak reprodukálására.
(120)
Az ideiglenes rendelet (154)-(158) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
9.2. Végleges intézkedések
(121)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban fent levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a szerves bevonatú acéltermékek Kínából származó behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.
(122)
Hét, a mintában nem szereplő vállalat együttműködött a dömpingellenes vizsgálat során, de nem működött együtt a párhuzamosan futó szubvencióellenes vizsgálatban. Ezen vállalatok esetében a kiszabott dömpingellenes vámtétel nulla. A szubvencióellenes eljárásban a szóban forgó vállalatokra maradványvám kerül kiszabásra.
(123)
Az új exportáló gyártók és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni annak érdekében, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az esetleges új gyártókra is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
(124)
A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:
Vállalat neve
Támogatási különbözet (%)
Dömping-különbözet(%)
Kárkülönbözet (%)
Kiegyenlítő vám (%)
Dömpingellenes vám (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő vállalatok (párhuzamos szubvencióellenes 215/2013/EU végrehajtási rendeletben (3) maradványvám alá volt vállalatok kivételével)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nem együttműködő vállalatok
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(125)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékének fényében, valamint figyelembe véve, hogy a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatban nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett ideiglenes vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék. E körülményekre tekintettel az ideiglenes vámot az ideiglenes rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vámtételek szerint véglegesen be kell szedni. Ugyanakkor a króm vagy ón fémbevonatú termékekre ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre egyes szerves bevonatú acéltermékek, azaz a jelenleg az ex 7210 70 80, az ex 7212 40 80, az ex 7225 99 00 és az ex 7226 99 70 KN-kód (7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 és 7226997091 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legalább az egyik oldalon festett, lakkozott vagy műanyaggal bevont termékek behozatalára, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek hordozófelülete cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz), kivéve továbbá a króm vagy ón fémbevonatú termékeket.
2. A végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd
0
B323
Jigang Group Co., Ltd
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd
16,2
B334
Összes többi vállalat
13,6
B999
3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 845/2012/EU rendeletnek megfelelően kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket annak a rendeletnek az 1. cikkében meghatározott mértéknek megfelelően véglegesen be kell szedni. Ugyanakkor a króm vagy ón fémbevonatú termékekre ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakban (2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árukat; nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrrel vagy gyártóval; valamint vagy ténylegesen exportálta az érintett árukat vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására a vizsgálati időszak lejárata után, a Tanács, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, a Bizottság által előterjesztett javaslat alapján egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekében, hogy az adott gyártót a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó vám hatálya alá helyezze.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.