РЕШЕНИЕ № 472/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
относно Европейската година за развитие (2015 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 209 и член 210, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 10 декември 2013 г. (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на сътрудничество за развитие има за първостепенна цел намаляването, а в дългосрочен план, премахването на бедността, както е предвидено в член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в член 208 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Борбата с бедността в световен мащаб ще допринесе също така и за изграждането на по-стабилен, по-мирен, по-проспериращ и по-справедлив свят, който отразява взаимозависимостта между по-богатите и по-бедните страни.
(2)
Съгласно резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2012 г., озаглавена „Програма за промяна: бъдещето на политиката на ЕС за развитие“, сътрудничеството за развитие се състои също така в насърчаване на човешкото развитие и реализирането на човешкото същество във всичките му измерения, включително културното измерение.
(3)
Съюзът предоставя подпомагане за сътрудничество за развитие от 1957 г. насам и в момента е най-големият донор на официално подпомагане за развитие в света.
(4)
Съгласно Договора от Лисабон политиката за развитие е твърдо залегнала във външната дейност на Съюза в подкрепа на интереса на Съюза за стабилен и проспериращ свят. Политиката за развитие също така спомага за справянето с други световни предизвикателства и допринася за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, установена в Съобщение на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020, стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“.
(5)
Съюзът е има водеща роля в изготвянето и прилагането на идеята за последователност на политиките за развитие, която има за цел засилване на полезните взаимодействия между политиките, които не са свързани с отпускането на помощ, и целите за развитие, така че да се гарантира, че политиките на Съюза подкрепят нуждите за развитие на развиващите се страни или най-малко не противоречат на целта за премахване на бедността.
(6)
През 2000 г. с приемането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) - цели, които бяха приети от Съюза и неговите държави членки, - международната общност се ангажира да предприеме до 2015 г. конкретни стъпки за борба с бедността.
(7)
Съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие - „Европейският консенсус“ (3), която продължава да бъде най-всеобхватната основа за сътрудничеството за развитие на Съюза, призовава Съюза да съдейства за укрепването на ролята на новите държави членки като нови донори.
(8)
През последните години светът претърпя огромни промени, включително значителни размествания в глобалното икономическо и политическо равновесие. В световен мащаб се появиха нови участници, в това число частни и други неправителствени субекти. Въпреки че страните с развити и бързо развиващи се икономики съставляват най-големия дял от световния брутен вътрешен продукт, вторите се превърнаха в основни двигатели на световния растеж и вече оказват значително въздействие върху световната икономика.
(9)
В настоящия бързо променящ се свят е от жизненоважно значение подкрепата за сътрудничеството за развитие да продължи. Около 1,3 милиарда души все още живеят в изключителна бедност, а нуждите от човешко развитие на много други все още не са задоволени. Вътрешните неравенства в самите държави са се увеличили в повечето части на света. Околната среда е подложена на все по-силен натиск, а развиващите се страни са особено тежко засегнати от последствията от изменението на климата. Тези предизвикателства са всеобщи и свързани помежду си и с тях трябва да се опитат да се справят всички страни чрез съвместни действия.
(10)
Започнаха дискусиите за рамката за периода след 2015 г.: като се основава на Съобщението на Комисията от 13 октомври 2011 г., озаглавено „Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна“ и на заключенията на Съвета от 14 май 2012 г. относно програмата за промяна, които вече доведоха до основно преориентиране на политиките на Съюза за развитие, Комисията изложи своето виждане в съобщението от 27 февруари 2013 г., озаглавено „Достоен живот за всички: Премахване на бедността и осигуряване на устойчиво бъдеще за света“, а в своите заключения от 25 юни 2013 г. Съветът прие „Всеобхватна програма за периода след 2015 г.“, с цел да преодолее недостатъците на настоящата рамка за развитие и да въведе общ подход за обединяване в цялостна международна рамка проблемите, свързани с премахване на бедността и постигане на устойчивост.
(11)
2015 година следва да бъде емблематична година от ключово значение, тъй като тя е последната година за постигане на съвместно договорените ЦХР, предоставяйки по този начин уникална възможност да се направи равносметка на международните ангажименти. 2015 година ще бъде и годината, в която следва да се вземат важни международни решения относно рамката за развитие, която ще замени рамката на ЦХР през следващите десетилетия.
(12)
2015 година е подходящата година, за представяне на резултатите от политиката на Съюза за развитие след прилагането на принципите, установени в Съобщението на Комисията за програмата за промяна.
(13)
2015 година ще бъде също така година, през която ще се проведат важни международни събития в държавите членки, като Световното изложение „Изхранването на планетата: енергия за живот“ в Милано, което ще предостави специална възможност за обсъждане на политиките за развитие в световен мащаб и за провеждане на широкомащабни всеобхватни обществени дейности за устойчивото развитие и свързани с него въпроси.
(14)
В резолюцията си за програмата за промяна Европейският парламент прикани Комисията да обяви 2015 г. за Европейска година за развитие, като изрази надежда, че това ще популяризира сътрудничеството за развитие.
(15)
2015 година следователно следва да бъде определена за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“), за да осигури навременна възможност за повишаване на обществената информираност като цяло относно текущата ориентация на политиката на Съюза за развитие. Необходимо е предоставянето на информация за това как отвореният към външния свят Съюз може да допринесе за осигуряване на устойчиво развитие в световен мащаб. За това е необходимо да се повиши осведомеността относно глобалната взаимозависимост и да се демонстрира, че развитието е нещо повече от помощ.
(16)
Ключовият фактор за успеха на действията на Съюза за развитие е степента, в която те се ползват с широка обществена и политическа подкрепа и предоставят доказателства за ефективно и ефикасно използване на публични средства за постигането на резултати в областта на развитието. Европейската година следва да действа като катализатор за повишаване на осведомеността, включително чрез обществени политически дебати и образование по въпросите на развитието, набиране на инерция и обмен на най-добри практики между държавите членки, местните и регионалните власти, гражданското общество, частния сектор, социалните партньори, частния сектор и международните структури и организации, които се занимават с въпросите на развитието. Тя трябва да допринесе за фокусиране на политическото внимание и мобилизиране на всички засегнати страни, за да се придвижат и насърчат по-нататъшни действия и инициативи на равнище ЕС и държави членки, в сътрудничество с бенефициерите на подпомагането за развитие и техните представители.
(17)
Европейската година следва да повиши осведомеността за всички форми на основана на пола дискриминация, с която се сблъскват жените и момичетата в различни региони, по-специално по отношение на достъпа до образование, работни места и здравеопазване, както и за принудителните бракове, сексуалната експлоатация, гениталното осакатяване и други видове незаконни практики.
(18)
Специалното проучване на Евробарометър № 392, озаглавено „Солидарност без граници - европейците и помощта за развитие“, публикувано през октомври 2012 г., разкри че 85 % от гражданите на Съюза подкрепят подпомагането на населението в партньорските държави (). Както твърди докладът,въпреки настоящата икономическа обстановка над шест на всеки десет граждани смятат, че помощта за населението в партньорските държави следва да бъде увеличена. Същевременно посоченият доклад недвусмислено показа, че за сътрудничеството на Съюза за развитие не се знае достатъчно, което налага осъществяването на по-добра комуникация.
(19)
Осъществяването на ефикасна координация между всички партньори, които участват на съюзно, национално, регионално и местно равнище, е основна предпоставка за провеждането на ефективна Европейска година. Местните и регионалните партньори играят в този случай особена роля за насърчаването на политиката на Съюза за развитие.
(20)
Различните национални социалноикономически и културни условия и нагласи налагат някои от дейностите в рамките на Европейската година да бъдат децентрализирани на национално равнище, в съответствие с член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4). Определянето на политическите приоритети на национално равнище обаче следва да се координира с Комисията с цел да се осигури съгласуваност със стратегическите цели на Европейската година. Тясната координация между дейностите на Комисията и на държавите членки е от първостепенно значение за създаването на полезни взаимодействия и за успешното провеждане на Европейската година.
(21)
Освен държавите членки, в дейностите, които подлежат на финансиране в рамките на европейската година, следва да могат да участват и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на Съвета по асоцииране. Следва да се насърчава координацията с национални мерки, по-специално национални програми за „Образование и повишаване на осведомеността по въпросите на развитието“ (DEAR). Степента и формите на участие в Европейската година следва да бъдат оставени на преценката на всяка държава членка.
(22)
Следва да се осигури съгласуваност и взаимно допълване с друго законодателство и действия на Съюза, по-специално с Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5), включително с програма DEAR, Европейския фонд за развитие, Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6)и други финансови инструменти на Съюза за финансиране на външна дейност, когато имат връзка с политиката за развитие.
(23)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и, когато е необходимо, административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(24)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година, е важно през 2014 г. да се изпълни набор от подготвителни действия.
(25)
Комисията вече предприе различни мерки за насърчаване на политиките за развитие и информиране на гражданите на Съюза за сътрудничеството си за развитие. Съществуващите мерки следва да се използват във възможно най-голяма степен за Европейската година.
(26)
Държавите членки носят основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно проблемите в областта на развитието. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към мерките, предприемани на национално, регионално и местно равнища в това отношение, както се подчертава в политическата декларация, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията.
(27)
Доколкото целите на настоящото решение не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики на цялата територия на Съюза, а поради обхвата на Европейската година могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2015 година се обявява за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“).
Девизът на Европейската година е „Нашият свят, нашето достойнство, нашето бъдеще“.
Член 2
Цели
Целите на Европейската година са:
а)
да информира гражданите на Съюза за сътрудничеството на Съюза и на държавите членки за развитие, като подчертае резултатите, които Съюза, заедно с държавите членки, вече постигна като фактор в световен мащаб и които той ще продължи да осъществява в съответствие с последните обсъждания на всеобхватната рамка за периода след 2015 г.;
б)
да насърчава прякото участие, критичното мислене и активния интерес на гражданите на Съюза и заинтересовани страни към въпросите на сътрудничеството за развитие, включително в изготвянето на политиката и нейното изпълнение; и
в)
да повиши осведомеността за ползите от сътрудничеството на Съюза за развитие не само за бенефициерите от подкрепата за развитие на Съюза, но и за гражданите на Съюза и да постигне по-широко разбиране на последователността на политиките за развитие, както и да засили сред гражданите в Европа и развиващите се страни чувството за споделена отговорност, солидарност и възможности в настоящия променящ се и все по-взаимозависим свят.
Член 3
Мерки
1. Мерките, предприети за постигане на предвидените цели на Европейската година, включват следните мерки, които могат да бъдат организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище, както е предвидено в приложението, и в партньорски държави, в съответствие с член 6, параграф 5:
а)
комуникационни кампании за разпространяване на ключови послания, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи, по-специално младите хора и други ключови целеви групи, включително чрез социалните мрежи;
б)
организиране на конференции, прояви и инициативи с всички заинтересовани страни с цел насърчаване на активното участие и дебат и повишаване на осведомеността на всички равнища;
в)
конкретни мерки в държавите членки, насочени към популяризиране на целите на Европейската година, по-специално чрез образование по въпросите на развитието, обмен на информация и споделяне на опит и добри практики сред националните, регионалните или местните административни органи и други организации; и
г)
извършване на проучвания и изследвания и разпространение на резултатите от тях.
2. Комисията може да прецени, че и други мерки допринасят за осъществяване на целите на Европейската година, и да позволи наименованието на Европейската година и девизът да се използват за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на посочените целите.
Член 4
Координация с държавите членки
1. Комисията приканва всяка от държавите членки да назначи национален координатор, отговарящ за организирането на участието на съответната държава членка в Европейската година. Държавите членки информират Комисията за всяко такова назначение.
2. Националните координатори, в тясно сътрудничество с Комисията, провеждат консултации и си сътрудничат с широк кръг от заинтересовани страни, в това число гражданското общество и частния сектор, националните парламенти, социалните партньори, и когато е уместно, националните агенции, органите на федерално държавно или поднационално равнище, включително регионалните и местните органи, и когато е приложимо - с асоциираните отвъдморски страни и територии (ОСТ) или звената за контакт за съответните програми на Съюза.
3. Комисията приканва държавите членки да ѝ предадат до 1 септември 2014 г. своята работна програма, в което се съдържа подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година, в съответствие с целите на Европейската година и подробните мерки в приложението.
4. Преди да одобри работните програми, Комисията проверява дали в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (7) тези дейности са съобразени с целите на Европейската година.
Член 5
Участие
В дейностите в рамките на Европейската година, които подлежат на финансиране от бюджета на Съюза, могат да участват държавите членки и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответното рамково споразумение и в решенията на Съвета за асоцииране.
Член 6
Координация на равнището на Съюза и изпълнение
1. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза, по-специално чрез приемане на необходимите решения за финансиране в съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, а именно Инструментът за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейският инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският инструмент за съседство, Инструментът, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (9), Инструментът за предприсъединителна помощ, създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Инструментът за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (11), („Инструментите за финансиране на външната дейност“).
2. Комисията, заедно с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), работи в тясно сътрудничество с Европейския парламент, Съвета и държавите членки, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и органите и асоциациите, които се занимават с въпросите на развитието на равнището на Съюза.
3. Комисията свиква работни срещи на националните координатори с оглед координиране на изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година и с цел обмен на информация относно изпълнението на равнището на Съюза и на национално равнище. Комисията може да отправи покани до представители на гражданското общество, регионалните и местните органи, както и до членове на Европейския парламент, да присъстват на съответните срещи като наблюдатели.
4. Комисията свиква работни срещи на всички компетентни заинтересовани страни, участващи в сътрудничеството на Съюза за развитие, за да я подпомагат при изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година на съюзно равнище. На тези работни срещи са поканени и националните координатори.
5. Комисията отдава на Европейската година приоритетно значение в комуникационните дейности на представителствата си в държавите членки и на делегациите на ЕС в партньорските държави. С оглед на участието им в дейности, свързани с Европейската година, когато тези дейности се провеждат в Съюза или в трети държави, делегациите на ЕС подкрепят партньорите за развитие в трети държави чрез делегациите на ЕС, докато отвъдморските страни и територии се подкрепят чрез подходящи институционални канали.
6. ЕСВД и делегациите на ЕС превръщат Европейската година в неизменна част от текущите си информационни и комуникационни дейности.
Член 7
Съгласуваност и взаимно допълване
В съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, Комисията гарантира, че предвидените в настоящото решение мерки са съгласувани с всички други съюзни, национални и регионални мерки, които спомагат за постигане на целите на Европейската година, и допълват в максимална степен съществуващите съюзни, национални и регионални мерки.
Член 8
Специални разпоредби за финансовата и нефинансовата подкрепа
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението довеждат до процедура за възлагане на обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства от Съюза в съответствие с дялове V и VI от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да бъдат съфинансирани от Съюза.
3. Комисията може да отпусне съфинансиране на всеки национален координатор в съответствие с процедурата по част В от приложението.
4. Когато е уместно, Европейската година може да се ползва с подкрепа по линия на съществуващите програми, които допринасят за популяризиране на развитието, без това да се отразява на техните цели и бюджет. Освен това в националните работни програми могат да бъдат взети предвид и извънредните усилия на държавите членки да организират международни прояви или международни направления за работа по въпросите на развитието.
5. Комисията може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации и, които са в съответствие с член 3, параграф 2.
6. За да бъдат счетени за допустими за финансиране съгласно настоящото решение, за мерките се изисква да осигуряват ефективно използване на публичните разходи, да създават добавена стойност и да са ориентирани към постигането на резултати.
Член 9
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции и в случай на установяване на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по силата на настоящото решение.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) - с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по силата на настоящето решение.
Член 10
Докладване и оценка
До 31 декември 2016 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на мерките, предвидени в настоящото решение с цел да се разгледат подходящи последващи действия.
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 472/2014/EU HATÁROZATA
(2014. április 16.)
a fejlesztés európai évéről (2015)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére és 210. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-i véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
a fejlesztési együttműködés elsődleges célja a szegénység csökkentése, illetve hosszú távon a megszüntetése, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében foglaltak szerint. A globális szegénység leküzdése emellett hozzájárul egy stabilabb, békésebb, virágzóbb és egyenlőbb világ felépítéséhez is, tükrözve a gazdagabb és a szegényebb országok egymástól való kölcsönös függőségét.
(2)
Az Európai Parlament 2012. október 23-i, „Változtatási program: az Unió fejlesztési politikájának jövője” című állásfoglalása szerint a fejlesztési együttműködés emellett az emberi fejlődés előmozdításából és az emberi lény kiteljesedéséből áll, annak minden vetületében, amibe beletartozik a kulturális vetület is.
(3)
Az Unió 1957 óta nyújt fejlesztési együttműködési támogatást, és jelenleg a világon a hivatalos fejlesztési segélyek legnagyobb donora.
(4)
A Lisszaboni Szerződés szilárdan rögzítette a fejlesztési politikát az Unió külső fellépései között, mivel ez szolgálja az Unió érdekeit egy stabil és prosperáló világ kialakításában. A fejlesztési politika más globális kihívások kezelését is segíti, és hozzájárul a 2010. március 3-i, „EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott „Európa 2020” stratégiához.
(5)
Az Unió vezető szerepet tölt be a politikák fejlesztési célú koherenciája uniós koncepciójának kialakításában és végrehajtásában, amelynek célja a nem segítségnyújtási célú politikák és fejlesztési célkitűzések közötti szinergiák erősítése annak biztosítása céljából, hogy az uniós szakpolitikák támogassák a fejlődő országok fejlesztési szükségleteit, vagy legalább ne legyenek ellentétesek a szegénység felszámolásának céljával.
(6)
2000-ben a millenniumi fejlesztési célok (MDG) elfogadásával a nemzetközi közösség vállalta, hogy 2015-ig konkrét lépéseket tesz a szegénység leküzdésére; e célokat az Unió és a tagállamok is elfogadták.
(7)
A Tanács, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott együttes nyilatkozat: „Az európai konszenzus” (3), amely továbbra is az uniós fejlesztési együttműködés legátfogóbb alapja, annak elősegítésére szólítja fel az Uniót, hogy megerősödjön az új tagállamok új donorként betöltött szerepe.
(8)
Az elmúlt években a világ hatalmas változáson ment keresztül, ideértve a világ gazdasági és politikai egyensúlyának jelentős áthelyeződéseit. A világ színterén új szereplők, többek között magánszereplők és más nem kormányzati szereplők tűntek fel. Míg a világ bruttó hazai terméke túlnyomórészt a fejlett és feltörekvő gazdaságokból származik, utóbbiak mára a globális növekedés fő hajtóerejévé váltak, és máris jelentős hatást gyakorolnak a világgazdaságra.
(9)
A fejlesztési együttműködés folytatódó támogatása életbevágó fontosságú a gyorsan változó világban. 1,3 milliárd ember továbbra is rendkívüli jövedelmi szegénységben él, és ennél sokkal többen vannak, akik humán fejlesztési szükségletei nem teljesülnek. A világ nagy részén tovább nőttek az országokon belüli egyenlőtlenségek. A természetes környezet növekvő nyomás alatt áll, és a fejlődő országokat különösen súlyosan érintik az éghajlatváltozás hatásai. Mindezek egyetemes és egymással összefüggő problémák, amelyeket valamennyi országnak közösen kell megoldania.
(10)
Megkezdődtek a megbeszélések a 2015 utáni keretről, a Bizottság 2011. október 13-i, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleményére és a Tanácsnak a változtatási programról szóló, 2012. május 14-i következtetéseire építve - amelyek már jelentős irányváltást eredményeztek az uniós fejlesztési politikákban - a Bizottság kifejtette álláspontját a 2013. február 27-i, „Méltó életet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című közleményében, a Tanács pedig a 2013. június 25-i következtetéseiben elfogadta a „2015 utáni időszakra vonatkozó átfogó keret”-et, azzal a céllal, hogy kezelje a jelenlegi fejlesztési keret hiányosságait, és közös megközelítést határozzon meg a szegénység felszámolásának és a fenntarthatósággal kapcsolatos aggodalmaknak egy átfogó nemzetközi keretben történő egyesítésére.
(11)
A 2015-ös évnek emblematikus és meghatározó évnek kell lennie, mivel ez az utolsó év a közösen elfogadott millenniumi fejlesztési célok megvalósítására, és így egyedülálló lehetőséget kínál a nemzetközi kötelezettségek számbavételére. A 2015-ös év lesz az az év is, amely során jelentős nemzetközi döntéseket kell hozni az elkövetkező évtizedekben a millenniumi fejlesztési célok keretének helyébe lépő fejlesztési keretre vonatkozóan.
(12)
A 2015-ös év a megfelelő év az uniós fejlesztési politikának a Változtatási programról szóló bizottsági közleményben meghatározott elvek végrehajtását követő eredményeinek bemutatására.
(13)
A 2015-ös év egyben fontos nemzetközi tagállami események, mint például a Milánóban megrendezendő, „Bolygónk élelmezése - Életre szóló energia” témájú világkiállítás megrendezésének az éve is lesz, amelyek kivételes lehetőséget nyújtanak majd a globális fejlesztési szakpolitikák megvitatására, és arra, hogy a széles nagyközönség tájékoztatást kapjon a fenntartható fejlődésről és a kapcsolódó kérdésekről.
(14)
A változtatási programról szóló állásfoglalásában az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy 2015-öt nyilvánítsa a fejlesztés európai évének, kifejezve azt a reményét, hogy ez növeli a fejlesztési együttműködés ismertségét.
(15)
A 2015-ös évet ezért a fejlesztés európai évének (a továbbiakban: az európai év) kell kijelölni, annak érdekében, hogy időszerű lehetőség nyíljon arra, hogy növeljék a nagyközönségnek az uniós fejlesztési politika jelenlegi irányára vonatkozó ismereteit. Információk szükségesek arra vonatkozóan, hogy egy kifelé tekintő Unió miként segíthet a globális fenntarthatóság biztosításában. Ebbe beletartozik az ismeretek növelése a globális egymásrautaltságról és annak bemutatása, hogy a fejlesztés többet jelent, mint csupán segély.
(16)
A fejlesztésre vonatkozó uniós fellépés sikere szempontjából kulcsfontosságú a széles körű társadalmi és politikai támogatás, és az, hogy a fellépések a közpénzeket bizonyítottan hatékony és eredményes módon felhasználva érik el a fejlesztési eredményeket. Az európai évnek ezért többek között nyilvános politikai vitán keresztül és a fejlesztési nevelés révén ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a jobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalom, a szociális partnerek, a magánszektor, valamint a fejlesztési kérdésekben részt vevő nemzetközi jogalanyok és szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy támogassa és népszerűsítse az uniós és tagállami szintű további intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a fejlesztési támogatás kedvezményezettjeivel és az őket képviselőkkel.
(17)
Az európai évnek fel kell hívnia a figyelmet a különböző régiókban élő nők által - különösen az oktatáshoz, a munkához és az egészségügyi rendszerekhez való hozzáférés terén - elszenvedett nemi alapú megkülönböztetés valamennyi formájára, valamint a kényszerházasságra, a szexuális kizsákmányolásra, a nemi szervek megcsonkítására és egyéb visszaélésekre.
(18)
Az „A világon átívelő szolidaritás - az európaiak és a fejlesztés” című, 2012 októberében közzétett Eurobarométer tematikus felmérés 392 szerint az uniós polgárok 85 %-a támogatja az emberek megsegítését a partnerországokban. A jelentés megállapította, hogy a jelenlegi gazdasági helyzet ellenére tízből hat polgár szerint növelni kellene a partnerországok lakosságának szánt segélyeket. Ugyanakkor ez a jelentés egyértelműen bemutatta, hogy hiányosak az uniós fejlesztési politikával kapcsolatos ismeretek, amelyhez jobb tájékoztatásra van szükség.
(19)
Az európai év eredményességének alapvető feltétele az uniós, tagállami, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek e tekintetben különleges szerepet játszanak az uniós fejlesztési politika előmozdításában.
(20)
A különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az európai év egyes intézkedései tagállami szintre történő decentralizációt igényelnek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 58. cikkével összhangban. Ugyanakkor a Bizottságnak kell koordinálnia a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel. Az európai év sikere és a szinergiateremtés érdekében elengedhetetlen a Bizottság és a tagállamok tevékenységeinek szoros összehangolása.
(21)
A tagállamok mellett az európai éven belül finanszírozandó programokban való részvételnek nyitottnak kell lennie az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok számára is a vonatkozó keretmegállapodásokban, illetve a társulási tanácsi határozatok által az ezen országok uniós programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban. Bátorítani kell a nemzeti intézkedésekkel, különösen a nemzeti fejlesztési nevelési és információs programokkal (DEAR) való összehangoltságot. Az európai évben való részvétel mértéke és formája meghatározásának tagállami hatáskörben kell maradnia.
(22)
Biztosítani kell a más uniós jogszabályokkal és fellépésekkel való összeegyeztethetőséget és kiegészítő jelleget, különösen a 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által létrehozott Fejlesztési Együttműködési Eszköz, beleértve a DEAR programot is, az Európai Fejlesztési Alap, a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, valamint külső fellépések finanszírozására vonatkozó egyéb uniós pénzügyi eszközök tekintetében, amennyiben azok az eszközök a fejlesztési politikával kapcsolatosak.
(23)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszatéríttetését, és adott esetben igazgatási és pénzügyi bírságok kiszabását a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban.
(24)
Az európai évre tervezett tevékenységek hatékonyságának és eredményességének optimalizálása érdekében fontos 2014-ben elvégezni egy sor előkészítő intézkedést.
(25)
A Bizottság már számos intézkedést tett a fejlesztési politika népszerűsítése érdekében, valamint hogy fejlesztési együttműködéséről tájékoztassa az uniós polgárokat. Ezeket a meglévő intézkedéseket a lehető legjobban ki kell használni az év során.
(26)
A polgárok figyelmének az uniós polgárokként őket megillető jogokra való felhívásáért a tagállamokat terheli az elsődleges felelősség. Az uniós szintű fellépés kiegészíti és kipótolja a nemzeti, regionális és helyi szintű fellépéseket, amint azt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2008. október 22-én aláírt „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című politikai nyilatkozatban is hangsúlyozták.
(27)
Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel a többoldalú partnerségekre, a nemzeteken átnyúló információcserére, valamint az Unió-szerte történő ismeretterjesztésre és a helyes gyakorlatok terjesztésére irányuló igényre, mivel azonban az európai év nagyságrendje miatt e célkitűzések uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
A 2015-ös évet „a fejlesztés európai évének” (a továbbiakban: az európai év) nyilvánítják.
Az európai év mottója: „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk”
2. cikk
Célkitűzések
Az európai év célkitűzése, hogy
a)
tájékoztassa az uniós polgárokat az Unió és a tagállamok által folytatott fejlesztési együttműködésről, kiemelve az Unió és a tagállamok által globális szereplőként az eddigiekben együttesen elért eredményeket, és azt, hogy az Unió a jövőben is hasonló eredményekre törekszik a 2015 utáni időszakra vonatkozó átfogó keretről folytatott legutóbbi megbeszéléseken elhangzottakkal összhangban;
b)
ösztönözze az uniós polgárok és érdekelt felek közvetlen bekapcsolódását, kritikus gondolkodását és aktív érdeklődését a fejlesztési együttműködés terén, többek között a szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában; valamint hogy
c)
felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós fejlesztési együttműködés nemcsak az uniós segélyek kedvezményezettjei számára, hanem az uniós polgárok számára is rejt előnyöket, hogy szélesebb körben megismertesse a politikák fejlesztési célú koherenciáját, illetve, hogy erősítse Európa és a fejlődő országok polgáraiban a felelősségérzetet, a szolidaritást és az adandó lehetőségek iránti fogékonyságot ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban.
3. cikk
Intézkedések
(1) Az európai év célkitűzéseinek megvalósítása érdekében meghozandó intézkedések közé tartoznak a következő, a mellékletben meghatározottak szerint uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szinten szervezhető intézkedések, illetve a partnerországokban a 6. cikk (5) bekezdésének megfelelően szervezhető intézkedések:
a)
a nagy nyilvánosságnak, illetve célzott közönségnek - különösen a fiataloknak és más kulcsfontosságú célcsoportoknak - címzett kommunikációs kampányok, többek között a közösségi médián keresztül, a kulcsüzenetek terjesztésére;
b)
konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése, valamennyi érintett érdekelt féllel, amelyek célja a részvétel és vita ösztönzése, valamint a figyelemfelhívás minden szinten;
c)
konkrét intézkedések a tagállamokban, amelyek célja az európai év célkitűzéseinek népszerűsítése, különösen a fejlesztési nevelés, az információ cseréje és a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása révén a tagállami, regionális, helyi igazgatás és egyéb szervezetek között; valamint
d)
tanulmányok és felmérések készítése, valamint eredményeik terjesztése.
(2) A Bizottság egyéb olyan intézkedéseket is meghatározhat, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseihez, és engedélyezheti az európai év elnevezésének és a mottónak a felhasználását ezeknek az intézkedéseknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak az említett célkitűzések eléréséhez.
4. cikk
Koordináció a tagállamokkal
(1) A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy nevezzenek ki egy-egy nemzeti koordinátort, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős. A tagállamok minden ilyen kinevezésről tájékoztatják a Bizottságot.
(2) A nemzeti koordinátorok a Bizottsággal szorosan összehangolva, konzultálnak és együttműködnek az érintett érdekeltek széles körével, beleértve a civil társadalmat és a magánszektort, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és adott esetben a nemzeti ügynökségeket, a szövetségi állami vagy szubnacionális kormányzati szintet, köztük a regionális és helyi hatóságokat és adott esetben a társult tengerentúli országokat és területeket (TOT-k) vagy kapcsolattartó pontokat az érintett uniós programokkal kapcsolatosan.
(3) A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy 2014. szeptember 1-jéig nyújtsák be a neki a munkaprogramjukat, amely meghatározza az európai évre tervezett tagállami tevékenységek részleteit, az európai év célkitűzéseivel és a mellékletben meghatározott intézkedések részleteivel összhangban.
(4) A munkaprogramok jóváhagyását megelőzően a Bizottság megvizsgálja, hogy a tevékenységek megfelelnek-e, a 966/202EU, Euratom rendelettel és a Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletével (7) összhangban, az európai év célkitűzéseinek.
5. cikk
Részvétel
Az európai év Unió által finanszírozandó programjaiban való részvétel nyitott: a tagállamok; valamint az előcsatlakozási stratégiákban részes tagjelölt országok számára, a megfelelő keretmegállapodás és a társulási tanácsi határozatok által az ezen országok közösségi programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban.
6. cikk
Uniós szintű koordináció és végrehajtás
(1) A Bizottság ezt a határozatot uniós szinten hajtja végre, különösen a szükséges finanszírozási határozatok elfogadásával, az érintett intézkedésekre vonatkozó, külső fellépések finanszírozására vonatkozó eszközök létrehozásáról szóló alábbi rendeletekkel összhangban: a fejlesztési együttműködési eszköz, a 235/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz, a 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott előcsatlakozási támogatási eszköz, a 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott, harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz (külső fellépések finanszírozására vonatkozó eszközök).
(2) A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szorosan együttműködik az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a tagállamokkal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, valamint a fejlesztési kérdések területén uniós szinten tevékeny szervekkel és szövetségekkel.
(3) A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy az európai év végrehajtását összehangolják, és információt cseréljenek az uniós és nemzeti szintű végrehajtásról. A Bizottság ezekre az ülésekre megfigyelőként meghívhatja a civil társadalom, illetve a regionális és helyi hatóságok képviselőit, valamint az Európai Parlament képviselőit.
(4) A Bizottság üléseket hív össze az uniós fejlesztési együttműködésben részt vevő valamennyi érdekelt féllel, hogy segítsék a Bizottságot az európai év uniós szintű lebonyolításában. A nemzeti koordinátorok meghívást kapnak ezekre az ülésekre.
(5) A Bizottság az európai évet kiemelten kezeli a Bizottság tagállamokbeli képviseletein és a partnerországokban működő EU küldöttségeken végzett kommunikációs tevékenységekben. Az európai évhez kapcsolódó tevékenységekben való részvételük céljából a harmadik országbeli fejlesztési partnereket az uniós küldöttségeken keresztül, míg a TOT-okat megfelelő intézményi csatornákon keresztül támogatják, függetlenül attól, hogy ezekre a tevékenységekre az Unióban vagy harmadik országokban kerül sor.
(6) Az EKSZ-nek és az EU küldöttségeknek az európai évet a folyamatban lévő információs és kommunikációs tevékenységeik szerves részeként kell kezelniük.
7. cikk
Összhang és kiegészítő jelleg
Az érintett intézkedésekre vonatkozó, külső fellépések finanszírozására vonatkozó eszközök létrehozásáról szóló rendeleteknek megfelelően a Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az európai év célkitűzéseinek elérését segítő más uniós, nemzeti és regionális intézkedésekkel, valamint teljes mértékben kiegészítik a meglévő uniós, nemzeti, regionális intézkedéseket.
8. cikk
A pénzügyi és nem pénzügyi támogatásról szóló különös rendelkezések
(1) A melléklet A. részében említett, jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjedő intézkedések közbeszerzési eljáráshoz, illetve az Unió által finanszírozott támogatásokhoz vezetnek a 966/2012/EU, Euratom rendelet V. és VI. címével összhangban.
(2) A melléklet B. részében említett azon intézkedések, amelyek jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjednek, az Unió által társfinanszírozhatók.
(3) A Bizottság a melléklet C. részében említett eljárásnak megfelelően társfinanszírozást nyújthat minden nemzeti koordinátornak.
(4) Adott esetben, és a célkitűzéseik és költségvetésük sérelme nélkül, a fejlesztés népszerűsítését elősegítő, működő programok is nyújthatnak támogatást az európai évhez. Ezen túlmenően a nemzeti munkaprogramokban figyelembe lehet venni a tagállamok által a nemzetközi fejlesztéssel kapcsolatos rendezvények vagy a nemzetközi fejlesztési munkafolyamatok irányítása tekintetében tett rendkívüli intézkedéseket is.
(5) A Bizottság az állami és magánszervezetek által vállalt és a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelő tevékenységekre nem pénzügyi támogatást biztosíthat.
(6) Annak érdekében, hogy az intézkedések e határozat szerinti finanszírozásra jogosultnak legyenek tekinthetők, elő kell írni, hogy a közkiadásokat hatékonyan használják fel, többletértéket nyújtsanak és hogy eredményközpontúak legyenek.
9. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy az e határozat alapján finanszírozott intézkedések végrehajtásakor az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a csalással, korrupcióval és egyéb illegális tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések és vizsgálatok, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése, adott esetben pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciók révén.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést és vizsgálatot végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) és a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e határozat alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
10. cikk
Jelentéstétel és értékelés
A Bizottság a megfelelő nyomon követő intézkedés mérlegelése érdekében 2016. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.