РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/83 НА КОМИСИЯТА
от 21 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1187/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
Наложените мерки бяха под формата на адвалорно мито със ставка в размер на 39,7 %, с изключение на ставките по отношение на Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) и Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (3) на действащите антидъмпингови мерки в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
(4)
Искането бе подадено от Ajinomoto Foods Europe SAS („заявителя“), единствен производител на мононатриев глутамат в Съюза, представляващ 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза.
(5)
Искането бе основано на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, на 29 ноември 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Паралелно антидъмпингово разследване
(7)
Успоредно с това на същата дата Комисията обяви започването на антидъмпингово разследване в съответствие с член 5 от основния регламент по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия (5).
(8)
В това разследване през август 2014 г. Комисията наложи, с Регламент (ЕС) № 904/2014 (6), временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („регламентът за временните мерки“). Временните мерки бяха наложени за срок от шест месеца.
(9)
Двете паралелни разследвания обхванаха един и същ разследван период (в рамките на преразглеждането) и същия разглеждан период, определен в съображение 10.
5. Разследване
Съответни периоди, обхванати от разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(10)
Разследването относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“) (7).
Страни, засегнати от разследването, и изготвяне на извадка
(11)
Комисията уведоми официално заявителя, производителите износители, вносителите и ползвателите в Съюза, за които се знае, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава износител, за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(12)
Заинтересованите страни получиха възможност да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в известието за започване срокове. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
(13)
С оглед на видимо големия брой китайски производители износители, както и несвързани вносители в Съюза, в известието за започване бе предвидено да бъде изготвена извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(14)
Китайските производители износители бяха приканени да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване, с цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на представителна извадка. Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха на Комисията исканата информация, изготвянето на извадка не бе счетено за необходимо.
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(16)
Отзоваха се 14 несвързани вносители. Никое от тези дружества обаче не е внесло мононатриев глутамат от Китай в Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно изготвянето на извадка не бе необходимо.
Въпросници и проверка
(17)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза.
(18)
Бяха изпратени въпросници на двамата китайски производители износители, които заявиха интерес при изготвянето на извадката, на единствения производител от Съюза и на 33-ма установени ползватели в Съюза.
(19)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един търговец и от петима ползватели. Нито един от китайските производители износители не представи отговор на въпросника.
(20)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Производител от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Оповестяване
(21)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които бе основано намерението да се препоръча продължаване на действието на окончателното антидъмпингово мито по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Китай. На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това оповестяване. Техните коментари бяха разгледани и взети предвид в случаите, когато това беше подходящо.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е идентичен с продукта, предмет на първоначалното разследване, а именно мононатриев глутамат (МНГ) с произход от Китай, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00„разглежданият продукт“). МНГ е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Той се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. МНГ се предлага в различни по размер опаковки, които варират от пакети от по 0,5 g до 1 000 kg за разпространение на едро. По-малките пакети са предназначени за продажба на потребителите от търговците на дребно, докато по-големите опаковки от 20 и повече килограма са предназначени за промишления сектор. Освен това съществуват и различни скали на чистота на продукта. Не съществуват обаче разлики в характеристиките на МНГ въз основа на размера на опаковката или степента на чистота.
(23)
МНГ се получава основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
(24)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и в първоначалното разследване, разглежданият продукт и МНГ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатата държава, МНГ, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и МНГ, произвеждан и продаван на пазарите на двете потенциални държави аналог - Тайланд и Индонезия, имат еднакви основни физически, технически и химически характеристики, както и едни и същи основни приложения.
(25)
Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(26)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали изтичането на срока на съществуващите мерки би могло да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(27)
Както е посочено в съображения 18 и 19, въпреки че бяха изпратени въпросници и на двамата китайски производители износители, които заявиха интерес при изготвянето на извадката, нито един от тях не представи отговори на въпросника и нито един от тях не оказа съдействие при разследването. Следователно се наложи да бъдат използвани наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(28)
Китайските органи и неоказалите съдействие китайски производители износители бяха уведомени за прилагането на член 18, параграф 1 от основния регламент и получиха възможност да представят своите коментари. Такива коментари не бяха получени.
(29)
На тази основа в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент констатациите във връзка с вероятността от продължаване на дъмпинга, изложени по-долу, се основават на наличните факти, и по-специално на информацията в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на наличните статистически данни, а именно данни от Евростат и базата данни за китайския износ.
2. Дъмпингов внос през разследвания период в рамките на преразглеждането
а) Държава аналог
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше определена въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика за производителите износители, на които не е предоставен статут за ТДПИ. За тази цел трябваше да бъде избрана трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(31)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва Тайланд или Индонезия като подходящи държави аналог и прикани страните да представят коментари. Тайланд беше използван в първоначалното разследване (8) като подходяща държава аналог. Индонезия беше предложена в настоящото разследване с оглед на факта, че, както е посочено в съображение 7, на същата дата като настоящото разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие бе започнато паралелно антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на МНГ с произход от Индонезия (9). Една заинтересована страна заяви, че Тайланд не е подходяща държава аналог, тъй като оказалият съдействие тайландски производител принадлежи към същата корпоративна група като жалбоподателя. Освен това беше заявено, че на тайландския пазар липсва конкуренция и че продажбите на вътрешния пазар в Тайланд са главно в малки опаковки за търговия на дребно, докато износът от Китай за Съюза се е осъществявал в насипно състояние или в големи чували за промишлена употреба.
(32)
Комисията потърси информация от повече от петима известни производители на сходния продукт в Тайланд. Само един производител от Тайланд заяви интерес и представи отговор на въпросника. Този производител принадлежи към същата група като заявителя. Противно на твърденията на една заинтересована страна, принадлежността към една и съща група със заявителя не означава непременно, че нормалната стойност не е надеждна. Въпросната заинтересована страна също така не обясни по какъв начин това би могло да повлияе на нормалната стойност на вътрешния пазар на Тайланд. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
(33)
Както е посочено в съображение 24, разследването показа, че МНГ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Тайланд, има еднакви основни технически, физически и химически характеристики, както и еднакви основни крайни приложения с продукта, произвеждан и изнасян от китайските производители износители за Съюза. Освен това производствените процеси в Китай са били сходни с тези на тайландския пазар. На последно място, в Тайланд бе налице значителна конкуренция, с няколко местни производители и внос от други държави извън ЕС, в това число и Китай. Освен това, противно на твърдяното, разследването показа, че продажбите на вътрешния пазар в Тайланд са били осъществявани както в насипно състояние, така и на дребно. Поради това доводът, че на горните основания Тайланд не е подходящ избор за държава аналог, се отхвърля.
(34)
Индонезийските производители износители се съгласиха техните данни, предоставени в контекста на паралелното разследване, упоменато в съображение 7, да бъдат използвани за целите на настоящото разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Както е посочено в съображение 24, разследването показа, че МНГ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, има еднакви основни технически, физически и химически характеристики и еднакви основни крайни приложения с продуктите, произвеждани и изнасяни от китайските производители износители за Съюза. Освен това, въз основа на наличната информация, производствените процеси в Китай са били сходни с тези на индонезийския пазар. На последно място, в Индонезия бе налице значителна конкуренция, с няколко местни производители и внос от други държави извън ЕС, в това число и Китай. Освен това при разследването беше установено, че продажбите на вътрешния пазар в Индонезия са били осъществявани както в насипно състояние, така и на дребно.
(35)
От гореизложеното следва, че и двете държави - Тайланд и Индонезия, биха били подходящ избор за държава аналог. Тъй като обаче данните, предоставени от индонезийските производители износители, обект на паралелното разследване, бяха много по-подробни от предоставените от единствения оказал съдействие производител в Тайланд, Комисията счете за по-разумно да избере Индонезия като подходяща държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
б) Нормална стойност
(36)
Информацията, получена от оказалите съдействие производители в Индонезия, беше използвана като основа за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Китай.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар за всеки от оказалите съдействие производители в Индонезия е бил представителен по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт към независими клиенти на вътрешния пазар представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар в Индонезия са представителни за всеки от производителите. Комисията също така проучи дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар към независими клиенти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(38)
Тъй като бе установено, че продажбите на вътрешния пазар са направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе изчислена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Експортна цена
(39)
При пълното отсъствие на съдействие от страна на китайските производители износители експортната цена беше изчислена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(40)
Така тя бе установена въз основа на статистическите данни, а именно данни от Евростат, изчислени на базата на среднопретеглена стойност.
г) Сравнение и корекции
(41)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на база цената франко завода. Там, където бе необходимо да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и експортната цена с разликите, отразяващи се върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха внесени корекции за разходите за навло и транспортните разходи, като бяха отчетени упоменатите в съображение 41 от регламента за временните мерки корекции спрямо установената в паралелното разследване нормална стойност на индонезийските производители износители.
(42)
В допълнение една заинтересована страна изказа твърдението, че китайските производители износители имат сравнителни предимства пред тайландските производители, що се отнася до разходната ефективност на производствения процес (вертикална интеграция), развитието на цените на суровините и потреблението на енергия. Тъй като Индонезия беше използвана като държава аналог, този довод не бе от значение. По отношение на Индонезия и както е описано в съображение 34, производствените процеси във връзка с МНГ в Китай са сходни с тези на индонезийския пазар. Следва да се отбележи, че всички производители на МНГ в света използват сходни производствени методи. МНГ се получава главно чрез ферментация на различни източници на захари (царевична скорбяла, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
д) Дъмпингов марж
(43)
Една заинтересована страна заяви, че износът от Китай е бил главно в насипно състояние, докато продажбите на вътрешния пазар в Тайланд са предимно в търговията на дребно. Поради това се твърди, че дъмпинговият марж следва да се изчислява единствено въз основа на продажбите в насипно състояние. Тъй като нито един от китайските производители износители не оказа съдействие, отсъстваше информация за условията на продажба, нивата на търговия или опаковането на китайските експортни продажби.
(44)
Освен това, тъй като Индонезия беше използвана като държава аналог, този довод не бе от значение. Във всеки случай, независимо дали продажбите на дребно са включени или не, във всички случаи при сравнението са установени значителни дъмпингови маржове, както е показано в съображение 47.
(45)
Освен това Комисията изчисли дъмпинговите маржове въз основа на нормалната стойност, установена в държавата аналог. Както е посочено в съображение 47, в резултат на сравнението бяха установени значителни дъмпингови маржове.
(46)
Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент. Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители не бе възможно установяването на продуктовите видове, изнасяни от Китай. Поради това сравнението по продуктов вид не беше възможно. Вместо това се наложи сравнението да се направи въз основа на статистическите данни за експортната цена, както е обяснено в съображения 39 и 40.
(47)
На тази основа бе установено, че среднопретегленият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, във всички случаи е над 25 %.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
а) Предварителни забележки
(48)
В допълнение към констатацията за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше проучена вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и беше направен анализ на следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Китай, производствен капацитет и неоползотворен капацитет в Китай, привлекателност на пазара на Съюза за вноса от Китай.
б) Обем и цени на дъмпинговия внос от Китай
(49)
Въпреки действащите мерки през разглеждания период обемът на вноса от Китай се увеличи с 65 %, при съответно увеличение на пазарния дял с 68 %, както е установено в съображение 81. Въпреки това увеличение в относително изражение обаче, през целия разглеждан период обемите и пазарният дял на китайския внос в абсолютно изражение са останали малки.
(50)
Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители цените на вноса бяха определени въз основа на данни от Евростат. Както е установено в съображение 84, средните цени на вноса от Китай са намалявали постоянно от ФГ 2010/2011 до разследвания период в рамките на преразглеждането (с общо 20 % през разглеждания период) и са били дъмпингови през разследвания период в рамките на преразглеждането. Също така беше установено, че в отсъствието на антидъмпингови мита те ще подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза средно с над 10 %.
в) Производствен капацитет и неоползотворен производствен капацитет в Китай
(51)
Констатациите относно производствения капацитет и неоползотворения капацитет в Китай бяха изведени въз основа на предоставената от заявителя информация. Тъй като тези данни не бяха общественодостъпни, Комисията ги съпостави с други общественодостъпни източници, включително статии от пресата, приложени към досието на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни. На тази основа бе установено, че Китай е бил най-големият производител на МНГ в света, като годишният му производствен капацитет и годишният му добив са се увеличили през разглеждания период. През 2012 г. производственият капацитет за МНГ е бил от порядъка на 3,5-4 милиона тона, а производството на МНГ - от порядъка на 2,5-3 милиона тона. Така през 2012 г. неоползотвореният производствен капацитет е бил от порядъка на 600 000-900 000 тона.
(52)
Според същия източник производственият капацитет за МНГ и производството на МНГ в Китай ще нараснат допълнително до 2017 г., тъй като расте търсенето на МНГ в Китай.
(53)
През 2011 г. китайското правителство, чрез Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) на Китай, започна прилагането на обща политика за премахване на остарели и неефикасни производствени технологии, която обхвана 19 ключови сектора в Китай, включително сектора на производството на МНГ. Това доведе до значителен спад в броя на производителите на МНГ в Китай. На тази основа една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет в Китай не се е увеличил. Въз основа на информацията в искането и в статии от пресата в хода на разследването се стигна до заключението, че по-големите дружества са увеличили капацитета си. В резултат на това капацитетът за производство на МНГ в Китай като цяло се е увеличил, поради което твърдението на тази заинтересована страна се отхвърля.
(54)
Освен това, въз основа на предоставената от заявителя информация, запасите от МНГ в Китай устойчиво са нараствали през последните години, достигайки два пъти по-голям обем в сравнение с потреблението на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Една заинтересована страна заяви, че тъй като информацията относно твърденията за излишни запаси не е включена в неповерителното досие, тя не може да бъде проверена от заинтересованите страни и не следва да бъде взета предвид. Освен това беше заявено, че наличието на излишни запаси е слабо вероятно с оглед на намаляването на капацитета от страна на правителството на Китай. В това отношение следва да се отбележи, че въпросната заинтересована страна не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението си. Освен това, както вече беше посочено в съображение 27, нито един китайски производител износител не е оказал съдействие при разследването. Следователно се наложи да бъдат използвани наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Освен това съгласно член 19, параграф 3 от основния регламент Комисията може да не вземе предвид информацията, предоставена на поверителна основа, ако тя не е придружена от съдържателно обобщение с неповерителен характер, но непредставянето на такова обобщение не води до автоматично отхвърляне на предоставената на поверителна основа информация. Въпреки че не бе възможно да се направи проверка на всички елементи, съдържащи се в искането, в това число и на предоставената информация относно запасите в Китай, в този случай предоставената информация все пак бе счетена за разумна и вярна, тъй като тя следваше същата логика като предоставената от заявителя информация, която беше проверена. Освен това, като се има предвид, че общият производствен капацитет в Китай се е увеличил, както е описано в съображение 51, излишните запаси не са единственият елемент в подкрепа на заключението, че китайските производители износители разполагат със значителен неоползотворен капацитет. Освен това Комисията, когато това бе възможно, свери тези данни спрямо други налични източници, като например статии от пресата, и използва тази информация само когато бе убедена, че тя е разумна и достатъчно надеждна. Поради тази причина възражението следва да бъде отхвърлено.
(55)
След оповестяването същата заинтересована страна твърдеше, че Комисията не е основала констатациите си на факти, както се изисква съгласно член 11, параграф 3 от антидъмпинговото споразумение в рамките на СТО (10), а на обикновени презумпции. Същата страна повтори твърденията си относно предполагаемото намаляване на производствения капацитет и неоползотворен капацитет в Китай.
(56)
Както бе посочено в съображение 27 по-горе, нито един от китайските производители износители не оказа съдействие в разследването, поради което Комисията трябваше да базира констатациите си на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Както също бе описано в съображения 29 и 51 по-горе, използвана беше предимно информацията, предоставена от жалбоподателя в заявленията му във връзка с искането, надлежно сверени, доколкото това бе възможно. Тъй като това беше единствената налична надеждна информация, твърдението, че констатациите са били базирани на обикновени презумпции, беше отхвърлено.
(57)
Информацията, предоставена от съответната заинтересована страна, също бе взета предвид. По отношение на наличния капацитет и неоползотворения капацитет в Китай обаче въпросната заинтересована страна предостави противоречива информация. Например, обратно на твърдението ѝ, доказателствата, приложени към нейните изявления, показаха увеличение на капацитета за производство на МНГ в Китай, а не намаляване. Това е в съответствие с констатациите на Комисията, изложени в съображение 53 по-горе. Поради това твърдението на същата страна, че общият капацитет в Китай най-вероятно ще намалее, беше отхвърлено.
(58)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че китайските производители износители разполагат със значителен неоползотворен капацитет, който, както е обяснено в съображения 61 и 62 по-долу, би могъл да бъде използван за осъществяването на значителен допълнителен износ за Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат.
г) Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
През разглеждания период, поради действащите мерки, износът за пазара на Съюза е представлявал само малка част от китайския износ. Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Съюзът не би бил привлекателен пазар за китайските производители износители, тъй като се очаква търсенето на МНГ в Азия и в други страни с бързо развиващи се икономики, в това число Китай, да нарасне. Същата страна заяви освен това, че тъй като равнищата на цените от Китай към други държави извън ЕС като средни стойности ще са по-високи или подобни на китайските експортни цени за Съюза, китайските производители износители не биха имали стимул да увеличат износа си за пазара на Съюза.
(60)
Макар че разследването установи, че китайските експортни цени за държави извън ЕС като средна стойност са били малко по-високи от експортните цени за Съюза, това би могло да се дължи на факта, че китайските производители износители са намалили своите експортни цени за Съюза поради действащите антидъмпингови мита. Следователно това не дава непременно информация за вероятното равнище на цените, ако се допусне мерките да отпаднат. Тъкмо напротив, като се има предвид равнището на действащите антидъмпингови мита, китайските производители износители ще могат да повишат експортните си цени, като същевременно те остават на дъмпингови равнища и подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза.
(61)
Дори и да се очаква вътрешното потребление в Китай и потреблението в останалата част от Азия и други страни с бързо развиващи се пазари да нарасне, равнището на производствения свръхкапацитет в Китай създава значителен стимул за намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този свръхкапацитет.
(62)
Комисията също така взе под внимание възможността за налагане на мерки срещу китайския износ на МНГ за Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“) след текущото паралелно антидъмпингово и антисубсидийно разследване, провеждано от органите на САЩ срещу Китай по отношение на същия продукт. На 26 ноември 2014 г. органите на САЩ наложиха окончателни антидъмпингови мерки. На четирима китайски производители износители бяха определени индивидуални ставки в размер на 20,09 %, а ставката на остатъчното мито бе определена на 39,03 %. Следователно достъпът до пазара на САЩ за китайския износ вероятно ще бъде ограничен и големи количества МНГ от Китай вероятно ще бъдат пренасочени към пазара на Съюза, по-специално ако същевременно се допусне мерките в Съюза да отпаднат. В това отношение следва да се отбележи, че през 2013 г. за САЩ са били изнесени около 26 600 тона МНГ с произход от Китай, което съответства на значителна част от потреблението на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(63)
Освен това средната цена на промишлеността на Съюза и средната вносна цена на индонезийските производители износители в Съюза, както е установена в паралелното разследване, упоменато в съображения 61 и 80 от регламента за временните мерки, са били по-високи в сравнение със средните цени на китайския внос в Съюза без антидъмпингови мита и в сравнение със средните цени на вноса от КНР за други държави извън ЕС. Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители този анализ беше основан на наличната информация, т.е. на базата данни за китайския износ. Ценовото поведение на китайските износители показа, че ако се допусне антидъмпинговите мерки да отпаднат, Съюзът ще бъде привлекателен пазар за китайските износители, тъй като те в действителност ще могат да повишат експортните си цени за Съюза.
(64)
Увеличаването на пазарния дял на китайския внос въпреки действащите мерки също показа, че китайските производители износители продължават да проявяват интерес към пазара на Съюза. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища пазарът на Съюза за МНГ в действителност продължава да бъде привлекателен за китайския износ. Този интерес вероятно ще нарасне, в случай че мерките отпаднат.
(65)
След оповестяването гореспоменатата заинтересована страна повтори твърденията си относно нарастващото вътрешно търсене на МНГ в Китай, ниския обем на износа от Китай за Съюза, неговия пазарен дял и по-високите цени на китайския МНГ за други държави извън ЕС в сравнение с цените за Съюза. Заинтересованата страна заяви, че тези елементи не са взети предвид в анализа на Комисията.
(66)
На първо място, твърдението, че динамиката на китайския производствен капацитет и на неоползотворения капацитет, нарастващото вътрешно търсене на МНГ в Китай, ниският обем на износа от Китай за Съюза, неговият пазарен дял, описан в съображение 49, и китайските ценови равнища на пазара на Съюза и на други държави извън ЕС не са били взети под внимание, не е обосновано. Тези елементи в действителност са били анализирани, както е показано по-горе в съображения 49 - 64, и съответните заключения бяха оповестени пред заинтересованите страни. На второ място, заинтересованата страна не представи никакви нови доказателства в подкрепа на твърденията си в допълнение към елементите, установени от Комисията по време на разследването.
(67)
И, на последно място, заинтересованата страна не възрази срещу преценката на Комисията, съдържаща се в съображение 62, че китайският износ би могъл да бъде пренасочен от САЩ за Съюза вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени от органите на САЩ във връзка с износа на МНГ от Китай за САЩ.
(68)
Въпреки това, както вече бе обяснено в съображение 62, трябва да отбележим, че ако се допусне мерките в Съюза да отпаднат, предвид наложените антидъмпингови мерки върху китайския износ на МНГ за САЩ китайският износ вероятно ще бъде пренасочен към пазара на Съюза.
(69)
Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(70)
Направеният по-горе анализ показа, че китайският внос на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при значителни дъмпингови маржове. С оглед на констатациите относно значителния неоползотворен производствен капацитет в Китай и вероятността износът да бъде пренасочен към пазара на Съюза в значителни количества и при дъмпингови цени, Комисията стигна до заключението, че има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(71)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(72)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(73)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Китай и други държави извън ЕС, въз основа на данни от Евростат и данни, предоставени от индонезийските производители износители, засегнати от паралелното антидъмпингово разследване, упоменато в съображение 7.
(74)
Една заинтересована страна заяви, че съответните кодове по КН в данните на Евростат обхващат и други продукти, различни от разглеждания продукт, поради което обемът на вноса от Китай вероятно включва и глутаминовата киселина и нейните соли. Въпреки това, тъй като данните за вноса са получени от Евростат по ТАРИК (интегрираната тарифа на Европейския съюз) на ниво код, те се отнасят само за разглеждания продукт и това твърдение беше отхвърлено.
(75)
Същата заинтересована страна заяви, че не целият МНГ, произвеждан в Китай и изнасян за Съюза, има степента на чистота, изисквана в Съюза за добавките в храните, и зададе въпроса дали това е съответно отразено в обема на вноса от Китай. Както бе посочено в съображение 22, всички видове МНГ, независимо от тяхното равнище на чистота, попадат в обхвата на настоящото разследване и поради това твърдението бе отхвърлено.
(76)
На тази основа потреблението в Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление в Съюза (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(77)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се е дължало предимно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 100). През същия период общият обем на вноса е останал на сходно равнище. Нарастването на потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения общ обем на вноса, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, през разследвания период в рамките на преразглеждането, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 88).
(78)
Една заинтересована страна заяви, че описанието на развитието на потреблението е непълно, тъй като не взема предвид факта, че виетнамският внос на МНГ е бил заменен с внос от Индонезия и че поради това ползвателите вече не очакват по-нататъшно увеличение на цените и намаляват запасите си. Ако е истина, че вносът на МНГ от други държави извън ЕС, включително от Виетнам, е намалял през разглеждания период, а този от Индонезия се е увеличил, това не засяга развитието на общото потребление в Съюза като такова. По същия начин последиците от развитието на вносните потоци и евентуалната реакция на икономическите оператори, като например ползвателите, на тези развития, са без значение за развитието на потреблението като такова. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(79)
Обемът и пазарният дял на вноса от Китай бяха установени въз основа на данни от Евростат и данните, предоставени от индонезийските производители износители, обект на паралелното антидъмпингово разследване, упоменато в съображение 7.
(80)
Обемът на вноса в Съюза от засегнатата държава и неговият пазарен дял са се променяли, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса и пазарен дял
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял (индекс)
100
57
136
168
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(81)
Обемът на вноса от Китай е намалял между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но е нараснал значително през ФГ 2012/2013 г. и отново през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло обемът на вноса от Китай се е увеличил с 65 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял е следвал сходна тенденция, като първоначално е намалял между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 г., след което значително се е увеличил до разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период пазарният дял се е увеличил с 68 %. Въпреки това увеличение в относителни стойности, както обемът, така и пазарният дял на китайския внос в абсолютни стойности са останали на ниско ниво през разглеждания период.
б) Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(82)
Цените на вноса бяха установени въз основа на данни от Евростат.
(83)
Таблицата по-долу показва средната цена на вноса от Китай:
Таблица 3
Цени на вноса
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Китай
Средна цена (EUR/t) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
(84)
Средните цени на вноса от Китай са намалявали постоянно между ФГ 2010/2011 и разследвания период в рамките на преразглеждането и, като цяло, с 20 % през разглеждания период.
(85)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период в рамките на преразглеждането, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
експортната цена, установена на базата на статистическите данни за вноса, с които разполага Комисията, и по-специално Евростат, изчислени на базата на среднопретеглената стойност, с необходимите корекции, като се добавят митата, антидъмпинговите мита и разходите след вноса.
(86)
Резултатът от сравнението не показа подбиване на цените на промишлеността на Съюза от вноса от Китай на пазара на Съюза. След приспадането на ефекта от антидъмпинговите мита обаче маржът на подбиване достигна ниво от над 10 %.
3. Внос от Индонезия
а) Обем и пазарен дял на вноса от Индонезия
(87)
Комисията установи обема на вноса от Индонезия въз основа на данни от Евростат и данни, предоставени от индонезийските производители износители в паралелното разследване, упоменато в съображение 7.
(88)
Вносът в Съюза от Индонезия и пазарният дял са се променяли, както следва:
Таблица 4
Обем на вноса и пазарен дял
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Индонезия
Обем (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял (индекс)
100
126
227
287
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(89)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 на 24 385 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(90)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
б) Цени на вноса от Индонезия
(91)
Комисията установи цените на вноса въз основа на данни от Евростат и данни, предоставени от включените в извадката индонезийски производители износители в паралелното разследване, упоменато в съображение 7.
(92)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 5
Цена на вноса
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Индонезия
Средна цена (EUR/t)
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(93)
Средната цена на вноса на МНГ от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и, допълнително, през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните цени на вноса на МНГ от Индонезия като цяло са се понижили с 8 % през разглеждания период.
4. Внос от други държави извън ЕС, които не са предмет на мерките
(94)
Обемът, пазарният дял и цените на вноса от други държави извън ЕС са се променяли, както следва:
Таблица 6
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял (индекс)
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял (индекс)
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял (индекс)
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял (индекс)
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял (индекс)
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(95)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането, или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период в рамките на преразглеждането пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(96)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Китай и Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(97)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 7 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(98)
Общият обем на вноса, включително от Китай и Индонезия, се е променял, както следва:
Таблица 7
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
а) Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(100)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на производството
(индекс)
100
95
107
91
Производствен капацитет
(индекс)
100
100
100
100
Оползотворяване на капацитета
(индекс)
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(101)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е увеличило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, а най-ниското си равнище е достигнало през разследвания период в рамките на преразглеждането. Разследването показа, че колебанията са настъпили основно вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). През разследвания период в рамките на преразглеждането времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло през разглеждания период обемът на производството е намалял с 9 %.
(102)
Една от страните изказа твърдението, че обемът на производството и равнището на оползотворяване на капацитета са намалели едва след като са нараснали значително в периода преди разглеждания период. На тази основа страната заяви, че следователно низходящата тенденция на тези фактори не показва вреда. При установяването на тенденциите на различните показатели за вреда Комисията основа своята оценка на разглеждания период, който беше определен при започването на разследването. Разглежданият период се състои от разследвания период в рамките на преразглеждането и трите предходни финансови години, което съответства на установената практика. Самият факт, че някои показатели за вредата показват по-високи стойности преди разглеждания период, не е достатъчна причина за отклонение от тази практика. Следователно могат да бъдат взети предвид само тенденциите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(103)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(104)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет оползотворяването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, а после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло равнището на оползотворяване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
б) Обем на продажбите и пазарен дял
(105)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите в Съюза (индекс)
100
84
85
83
Пазарен дял
(индекс)
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(106)
Обемът на продажбите на МНГ от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с паралелния спад в потреблението и увеличението на вноса главно от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на индонезийския и китайския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили. По подобен начин вносът и пазарният дял на Китай са се увеличавали през разглеждания период, въпреки че са останали на ниски нива през този период.
в) Растеж
(107)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
г) Заетост и производителност
(108)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Брой на наетите лица
(индекс)
100
103
107
108
Производителност (единица/служител)
(индекс)
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(109)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, с общо 8 %. Това увеличение се е дължало главно на поглъщането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на производителя от Съюза.
(110)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 8 в съображение 100.
6. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(111)
Дъмпинговият марж, установен за Китай, е бил значително над нивото de minimis, докато обемът на вноса от Китай е останал на ниско ниво през целия разглеждан период. В случай че мерките бъдат отменени, обаче, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително, като се имат предвид увеличаването на обема и намаляването на цените на вноса от Китай и очакваното развитие на вноса от Китай, ако се допусне мерките да отпаднат. Успоредно с това, в рамките на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на МНГ от Индонезия, упоменато в съображение 7, бяха установени значителни дъмпингови маржове за оказалите съдействие производители износители от Индонезия, които са постигнали значително увеличение на своите дялове на пазара на Съюза през разглеждания период.
(112)
Както е упоменато в съображение 124, промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от последиците от причиняващия вреда предишен дъмпинг, упражняван от вноса на МНГ с произход от Китай. Тъй като дъмпинговият внос от Индонезия се е увеличил значително през разглеждания период и тъй като беше установено, че той е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза (12), може да се направи заключението, че процесът на възстановяване е спрял и състоянието на промишлеността отново е започнало да се влошава.
а) Цени и фактори, влияещи върху цените
(113)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период в рамките на преразглеждането. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането.
(115)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
(116)
Една от заинтересованите страни поиска от Комисията да проучи дали е възможно потенциалното включване на вторичните продукти в производствените разходи на промишлеността на Съюза да е довело до изкуствено повишаване на средните производствени разходи на промишлеността на Съюза. Разследването установи, че страничните продукти са разпределени правилно и по никакъв начин не водят до изкривяване на констатациите по отношение на вредата. Поради това твърдението беше отхвърлено.
б) Разходи за труд
(117)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(118)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това би могло да се обясни главно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза за подобряване на работата на нейните работници и служители с цел оптимизиране на производствения процес.
в) Запаси
(119)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(120)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се увеличили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период в рамките на преразглеждането крайните запаси отново са намалели, главно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(121)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период те са се увеличили с 56 %. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
г) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(122)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(123)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е достигнала отрицателни стойности. През разследвания период в рамките на преразглеждането тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите. Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни стойности от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % през разглеждания период.
(124)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била рентабилна в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(125)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява негативната тенденция в развитието на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(126)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната неблагоприятно.
д) Заключение относно вредата
(127)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция. През разглеждания период обемът на производството и оползотворяването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато в същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, е намаляла, достигайки отрицателни стойности през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период в рамките на преразглеждането. Сходни негативни тенденции са били наблюдавани по отношение на развитието на нетния паричен поток и на възвръщаемостта на инвестициите.
(128)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да се обясни с поглъщането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на производителя от Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции обаче не изключват наличието на вреда.
(129)
Една заинтересована страна по процедурата заяви, че наличието на негативна тенденция по отношение на развитието само на някои от показателите за вреда не е достатъчно, за да се заключи, че е налице съществена вреда. Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент не се изисква всички показатели за вреда да показват негативна тенденция на развитие, но състоянието на промишлеността на Съюза трябва да се анализира въз основа на оценка на развитието на всички показатели за вреда, взети заедно. В конкретния случай почти всички показатели за вреда показват негативна тенденция на развитие, включително основни показатели, като обем на продажбите и производството, пазарен дял, средни продажни цени и рентабилност.
(130)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ ИЛИ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни забележки
(131)
Както е посочено в съображения 99 - 130, през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. През целия разглеждан период китайският внос е присъствал на пазара на Съюза само в ограничени количества, докато през същия период обемът на вноса и пазарният дял на Индонезия са нараснали почти тройно. В паралелното разследване относно вноса на МНГ от Индонезия, посочено в съображение 7, се стигна до заключението, че вносът от Индонезия е дъмпингов и причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза, докато вносът от Китай, поради ниския си обем и цени, не е допринесъл за тази вреда (13). В същото време, както е посочено в съображения 48 и 70, разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е осъществяван на дъмпингови цени и ако се допусне мерките да отпаднат, има вероятност дъмпингът да продължи.
2. Въздействие на прогнозния обем на вноса от Китай и на цените, в случай че мерките бъдат отменени
(132)
Комисията оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне действащите мерки да отпаднат, и по-специално потенциалното въздействие на износа от Китай върху пазара и промишлеността на Съюза, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
(133)
Анализът беше съсредоточен върху неоползотворения капацитет на китайските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза и ценовото поведение на китайските производители в Съюза. На последно място, бяха взети предвид и антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на МНГ от Индонезия.
(134)
Както е посочено в съображение 51, общият неоползотворен капацитет за производство на МНГ в Китай беше оценен на около 600 000-900 000 тона през 2012 г. Тази сума значително надвишава общото потребление на Съюза на МНГ през същия период.
(135)
Разумно е да се очаква, че вследствие привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 59 - 64, в случай че мерките бъдат отменени, този неоползотворен капацитет най-вероятно поне отчасти ще бъде пренасочен към пазара на Съюза.
(136)
Както се споменава в съображение 50 по-горе, в отсъствието на антидъмпингови мита цените на вноса от Китай ще подбиват продажните цени на Съюза средно с над 10 %. Те също така ще бъдат по-ниски от цените на индонезийския внос. На тази основа се стигна до заключението, че в отсъствието на мерки китайските производители износители вероятно ще увеличат ценовия натиск върху пазара на Съюза и по този начин ще задълбочат съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че при паралелното антидъмпингово разследване стана ясно, че вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период.
(137)
Както бе посочено в съображение 60, ако се допусне мерките да отпаднат, цените на вноса от Китай могат да се повишат. Като се имат предвид обаче значителните маржове на подбиване на цените, установени при приспадането на антидъмпинговите мита, дори китайските вносни цени да се увеличат, е налице марж, който ще позволи на китайските износители да ги задържат на нива под равнището на цените на промишлеността на Съюза, което най-вероятно ще им позволи да придобият нови пазарни дялове на пазара на Съюза. Ако това се случи, промишлеността на Съюза ще претърпи непосредствен спад в продажбите и в продажните си цени.
(138)
На последно място, с оглед на паралелното разследване срещу Индонезия и съответните мерки по отношение на вноса на МНГ от тази държава, се очаква промишлеността на Съюза да съумее да се възстанови от понесената съществена вреда. Този процес на възстановяване би бил застрашен, ако вносът от Китай бъде подновен в значителни количества и на дъмпингови цени, в случай че се допусне мерките да отпаднат.
3. Коментари, получени след оповестяването
(139)
Вследствие оповестяването една от заинтересованите страни изказа твърдението, че запазването на мерките няма да подобри положението на производителя от Съюза, тъй като неговото влошаване е причинено главно от фактори, различни от вноса на МНГ от Китай. Тази страна изтъкна аргумента, че тези фактори са по-специално въздействието на инвестиционната политика на промишлеността на Съюза върху нейната рентабилност, нарастването на разходите за труд и неефективното според нея използване на ресурсите. Беше изказано твърдението, че въздействието на тези фактори не е било взето под внимание в достатъчна степен при оценяването на общото състояние на промишлеността на Съюза.
(140)
Следва да се отбележи, че въпросната заинтересована страна не предостави нова информация или доказателства в подкрепа на тези твърдения.
(141)
По отношение на инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, тази страна не обясни до каква степен тези инвестиции може да са оказали влияние върху рентабилността. Както е описано в съображение 124, направените от промишлеността на Съюза инвестиции са били базирани на разумни стопански решения и не могат да се считат за неоправдани. Освен това инвестиционните разходи са амортизирани с течение на времето и като такива не са оказали значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(142)
Що се отнася до увеличаването на разходите за труд, въпреки че не могат да бъдат дадени точни данни поради съображения за поверителност, разследването показа, че въздействието на това увеличение върху общите разходи за производство не е значително.
(143)
По отношение на неефективното използване на ресурсите тази страна не успя да уточни естеството на твърдяната неефикасност и разследването не установи наличие на потенциална неефективност на промишлеността на Съюза.
(144)
Въз основа на това тези твърдения бяха отхвърлени.
4. Заключение
(145)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на неоползотворен капацитет, привлекателността на пазара на Съюза и очакваните равнища на цените на китайския внос, се счита, че отмяната на мерките би довела, по всяка вероятност, до повторно възникване на вреда и допълнително влошаване на състоянието на вече понеслата вреда промишленост на Съюза поради вероятното нарастване на вноса от Китай, извършван на дъмпингови цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията проучи дали продължаването на действието на действащите антидъмпингови мерки спрямо Китай би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(147)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(148)
Въз основа на това Комисията проучи дали въпреки заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга и вредата, не са налице наложителни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че продължаването на действието на мерките не е в интерес на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(149)
Разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Както бе посочено в съображение 131, съществената вреда е била причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Разследването също така установи, че има вероятност от повторно възникване на съществена вреда, в случай че се допусне мерките по отношение на китайския внос да отпаднат. По-специално възстановяването на промишлеността на Съюза от нанесената от вноса от Индонезия вреда, очаквано като следствие от налагането на антидъмпингови мерки по отношение на тази държава, вероятно ще бъде застрашено, в случай че се допусне вносът на МНГ от КНР отново да навлезе на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(150)
В случай че действието на мерките бъде продължено, се очаква промишлеността на Съюза да бъде в състояние да се възползва изцяло от последиците от мерките, наложени в контекста на успоредното разследване по отношение на вноса на МНГ от Индонезия, т.е. тя ще се възстанови от понесената съществена вреда. В крайна сметка тя би следвало да съумее да подобри рентабилността си.
(151)
Поради това бе направено заключението, че запазването на действащите мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносители/търговци
(152)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване. Никое от тези дружества обаче не е внесло мононатриев глутамат от Китай в Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(153)
В хода на разследването заяви интерес един търговец от ЕС, участващ в препродажбата на МНГ в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал МНГ главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители. Търговецът не е закупувал МНГ с произход от Китай, а от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това бе счетено, че действащите мерки по отношение на вноса на МНГ от Китай не са имали значително отрицателно въздействие върху положението на този търговец.
3. Интерес на ползвателите
(154)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който МНГ се използва в производството на смески от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(155)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и едно - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
а) Сектор за производство на храни и напитки
(156)
Разследването показа, че МНГ е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи МНГ, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(157)
Само един от четиримата оказали съдействие ползватели е внасял МНГ от Китай. Това оказало съдействие дружество е закупувало МНГ от промишлеността на Съюза и е внесло около 40 % от общото си закупено количество МНГ от Китай. Дейността, свързана с продукти, включващи МНГ, е представлявала около една трета от цялата му дейност. Беше установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е било рентабилно.
(158)
Останалите три дружества не са внасяли МНГ с произход от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането. Две от тях са извършвали относително незначителна дейност във връзка с МНГ в сравнение с дейността им като цяло. Освен това според предоставената информация през разследвания период в рамките на преразглеждането тези две дружества са били рентабилни. Що се отнася до третото дружество, въпреки че неговата дейност, свързана с продукти, включващи МНГ, е представлявала около една трета от общата му дейност, беше установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е било рентабилно.
б) Нехранителен сектор
(159)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. МНГ е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е закупувало МНГ главно от промишлеността на Съюза. То също така е внасяло МНГ от други държави извън ЕС, но не и от Китай. С продукти, съдържащи МНГ, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба [между 5 и 10 %] през разследвания период.
(160)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (14), МНГ вероятно ще бъде използван в увеличени количества като заместител на фосфатите и другите фосфорни съединения в производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар. По-специално страната заяви, че равнището на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на МНГ от Китай ще попречи на вноса от КНР да навлезе на пазара на Съюза и че следователно съществува риск от липса на доставки в Съюза. Дружеството също така заяви, че тъй като са в сила и мерки по отношение на вноса на МНГ от Индонезия, ще се стигне до липса на алтернативни източници на снабдяване.
(161)
Този ползвател твърдеше също, че промишлеността на Съюза ще извлече ползи от очакваното увеличение на потреблението на МНГ и също ще увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза. От друга страна ползвателят твърдеше, че промишлеността на Съюза няма да разполага с достатъчно капацитет, за да удовлетвори увеличеното търсене на пазара на Съюза.
(162)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на снабдяване, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(163)
След оповестяването същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че търсенето на МНГ ще се увеличи значително в Съюза поради забраната на фосфатите и че промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да удовлетвори това растящо търсене в Съюза. При все това въпросната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението бе отхвърлено.
(164)
Що се отнася до алтернативните източници на снабдяване, през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен и е отбелязал спад само заради нелоялните цени на вноса от Индонезия. Очаква се, че налагането на мита върху вноса на МНГ от Индонезия в паралелното разследване ще даде възможност на други държави извън ЕС да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Ако мерките по отношение на Китай бъдат отменени, очакваният ефект от антидъмпинговите мита срещу Индонезия ще бъде застрашен, тъй като вносът от Китай вероятно ще навлезе на пазара на Съюза в значително увеличени количества, на дъмпингови цени, които подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (както бе установено в съображения 149 - 151 по-горе).
(165)
След оповестяването посочената по-горе заинтересована страна отново изказа твърдението, че не съществуват реални алтернативни източници на снабдяване, тъй като производителите на пазарите на другите държави извън ЕС принадлежат към една и съща група с промишлеността на Съюза.
(166)
Както е посочено в съображения 94 и 95 по-горе, в няколко държави извън ЕС съществуват алтернативни източници на снабдяване с МНГ, като например, наред с други, Бразилия, Република Корея и Виетнам. През разследвания период в рамките на преразглеждането пазарният дял на вноса от държави извън ЕС, различни от Китай и Индонезия, е представлявал само една четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Ако действието на мерките по отношение на вноса от Китай бъде продължено, би трябвало вносът от други държави извън ЕС да може да покрие поне частично потребностите на ползвателите на МНГ, при съответен пазарен дял на равнището от ФГ 2010/2011 или по-голям. Освен това, според наличната информация на разположение на страните в неповерителната преписка, тези алтернативни източници са собственост или на независими дружества/групи от дружества от Ajinomoto Group, или на тази група. Във всеки случай, дори и тези алтернативни източници да са собственост на Ajinomoto Group, няма индикации, че те няма да снабдяват пазара на Съюза при справедливи условия. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(167)
Същата заинтересована страна също така заяви, че промишлеността на Съюза е имала господстващо положение и че ще се стигне до липса на конкуренция на пазара на Съюза. Според нея продължаването на действието на мерките по отношение на китайския МНГ допълнително ще укрепи позицията на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(168)
Разследването ясно показа, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза и е загубила част от своя пазарен дял, по-специално в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(169)
След оповестяването заинтересованата страна заяви, че не би било в интерес на Съюза ползвателите в Съюза да трябва да разчитат на промишлеността на Съюза и че следва да има достатъчно алтернативни източници на снабдяване. В подкрепа на това твърдение заинтересованата страна отбеляза, че спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се е дължал основно на намаляването на обема на производството на промишлеността на Съюза.
(170)
Както бе посочено в съображение 100 по-горе, производството е намаляло с 5 % между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през същия период потреблението е намаляло с 13 % (вж. съображения 76 и 78). През ФГ 2011/2012 оползотворяването на капацитета е било с 5 % под равнището си от ФГ 2010/2011 г., което означава, че през ФГ 2011/2012 е съществувал резерв от неоползотворен капацитет. Поради това производството на промишлеността на Съюза не може да се счита за фактор, оказал въздействие за намаляването на потреблението през ФГ 2011/2012. Във всеки случай, както беше посочено в съображение 166 по-горе, в други държави извън ЕС съществуват алтернативни източници на снабдяване. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(171)
Въз основа на това и по-специално на факта, че мерките по отношение на Китай не изглежда да са оказали значителни неблагоприятни последици за оказалите съдействие ползватели, Комисията стигна до заключението, че ако действието на мерките бъде продължено, въздействието върху икономическото състояние на тези оператори вероятно няма да бъде значително.
4. Интерес на доставчиците
(172)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Двама от тези доставчици оспориха това заключение, като заявиха, че отпадането на промишлеността на Съюза би имало значително въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те заявиха, че едно евентуално спиране на производството на МНГ на Съюза би имало отрицателно въздействие върху цялостната им дейност, тъй като предприятията за производство на захарни изделия не могат да не произвеждат известно количество захар, сиропи и меласи, на които промишлеността на Съюза е основен купувач. Ако захарта в такива форми остане непродадена, това ще накърни ефективността на въпросното предприятие като цяло.
(173)
Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с никакви доказателства и поради това бяха отхвърлени.
5. Други аргументи
(174)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че въздействието на действащите мерки по отношение на Китай следва да бъде оценено кумулативно с въздействието на мерките, наложени върху вноса на МНГ с произход от Индонезия.
(175)
Въздействието на мерките за ползвателите бе анализирано в контекста на наличието на алтернативни източници на снабдяване. Този анализ показа, че в действителност редица държави извън ЕС имат потенциал за извършване на износ на МНГ за Съюза. Тези държави извън ЕС в действителност са присъствали на пазара на Съюза преди навлизането на дъмпинговия внос от Индонезия в Съюза в увеличени количества.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(176)
С оглед на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, действието на настоящите антидъмпингови мерки срещу Китай да не бъде продължено.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(177)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаване на действието на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след настоящото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(178)
От гореизложеното следва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент действието на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на МНГ с произход от Китай, наложени с Регламент (ЕО) № 1187/2008, трябва да бъде продължено.
(179)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията. Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(180)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd и Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Всички други дружества
39,7
A999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2015 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/83 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 21.)
a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1187/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára.
(2)
Az intézkedések keretében 39,7 %-os értékvám került kivetésre, amely alól a Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) és a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %) kivételt képezett.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(3)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.
(4)
A kérelmet az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely vállalat - mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó - a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. november 29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Párhuzamos dömpingellenes vizsgálat
(7)
Ezzel párhuzamosan ugyanezen a napon a Bizottság bejelentette (5), hogy az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indít az Indonéziából származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatala kapcsán.
(8)
A szóban forgó vizsgálat keretében a Bizottság 2014 augusztusában ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a 904/2014/EU rendelettel (6) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára. Az ideiglenes intézkedéseket hat hónapos időtartamra vezették be.
(9)
A párhuzamosan végzett két vizsgálat esetében a (felül)vizsgálati időszakok, illetve figyelembe vett időszakok - a (10) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint - ugyanazon időtartamra terjedtek ki.
5. Vizsgálat
A hatályvesztési felülvizsgálatban érintett időszakok
(10)
A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. április 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (7) (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott.
A vizsgálatban és a mintavételben érintett felek
(11)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.
(12)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezte, illetve ismertette a meghallgatást indokló különleges okokat.
(13)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók, illetve az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.
(14)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy reprezentatív mintát a Kínában működő exportáló gyártók köréből, felkérte e feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Minthogy a kért információkat mindössze két kínai exportáló gyártó bocsátotta a Bizottság rendelkezésére, nem volt szükség mintavételre.
(15)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(16)
A Bizottsággal tizennégy független importőr vette fel a kapcsolatot, de közülük egyetlen vállalat sem importált a felülvizsgálati időszak alatt nátrium-glutamátot Kínából az Unióba. A mintavétel tehát okafogyottá vált.
Kérdőívek és ellenőrzés
(17)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket.
(18)
Kérdőíveket küldtek a mintavételi eljárás keretében jelentkezett két kínai exportáló gyártónak, az egyetlen uniós gyártónak, valamint az uniós felhasználóként azonosított 33 vállalatnak.
(19)
Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, egy kereskedő és öt felhasználó. A kínai exportáló gyártók egyike sem válaszolta meg a kérdőívet.
(20)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártó:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franciaország.
Felhasználók:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia,
-
Unilever, Rotterdam, Hollandia.
Nyilvánosságra hozatal
(21)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok fenntartására. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Benyújtott észrevételeiket megvizsgálták és adott esetben figyelembe vették.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(22)
Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen a Kínából származó, jelenleg a 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamáttal (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamát különböző méretű csomagolásokban - a fogyasztói felhasználásra szánt 0,5 grammostól egészen az 1 000 kilogrammos ömlesztett kiszerelésig - jelen van a piacon. A kisebb kiszerelésű nátrium-glutamátot kiskereskedőkön keresztül lakossági fogyasztóknak értékesítik, míg a 20 kg-os és annál nagyobb kiszereléseket ipari felhasználóknak szánják. Ezenfelül különböző tisztasági fokozatok is léteznek. A nátrium-glutamát jellemzői tekintetében azonban sem a kiszerelések, sem pedig a tisztasági fokozatok alapján nem mutatkoznak meg különbségek.
(23)
A nátrium-glutamátot elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.
(24)
A felülvizsgálat - az eredeti vizsgálathoz hasonlóan - megerősítette, hogy az érintett termék, illetve az érintett országban gyártott és annak belföldi piacán értékesített nátrium-glutamát, továbbá az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, valamint a lehetséges analóg országok, vagyis Thaiföld és Indonézia piacain gyártott és értékesített nátrium-glutamát alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz.
(25)
Ezek a termékek ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(26)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(27)
Miként az a (18) és (19) preambulumbekezdésben említésre került, bár a mintavételi eljárás során jelentkezett mindkét kínai exportáló gyártónak eljuttatták a kérdőíveket, azokra egyikük sem válaszolt és egyikük sem működött együtt a vizsgálatban. Ebből adódóan az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodni.
(28)
A kínai hatóságokat és az együtt nem működő kínai exportáló gyártókat értesítették az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. A felek nem nyújtottak be észrevételeket.
(29)
A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban tett alábbi megállapítások alapjául így az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat, illetve a kínai exportadatbázis adatai.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
a) Analóg ország
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).
(31)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Thaiföldet vagy Indonéziát tervezi megfelelő analóg országnak kiválasztani, és egyúttal felkérte a feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az eredeti vizsgálatban (8) megfelelő analóg országként Thaiföldet alkalmazták. Az e vizsgálathoz javasolt ország Indonézia volt, miután az Indonéziából származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalával kapcsolatos, a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat, illetőleg e hatályvesztési felülvizsgálat (9) megindítása egyazon naphoz köthető. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy mivel az együttműködő thaiföldi gyártó és a kérelmező egyazon vállalatcsoporthoz tartoztak, Thaiföld nem volt megfelelő analóg ország. Elhangzott az az érv is, hogy a thaiföldi piac kapcsán nem lehet versenyhelyzetről beszélni, illetve hogy Thaiföldön elsősorban a kisebb, a kiskereskedelmi piacra szánt kiszereléseket értékesítették belföldön, míg Kínából az Unióba állítólag az ipari felhasználásra szánt nagyméretű zsákos és ömlesztett kiszereléseket exportálták.
(32)
A Bizottság több mint öt ismert gyártót kért fel a hasonló terméket Thaiföldön előállító vállalatok közül arra, hogy szolgáltasson információt. Mindössze egy thaiföldi gyártó jelentkezett, illetőleg nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ez a gyártó ugyanannak a vállalatcsoportnak volt a tagja, mint a kérelmező. Mindazonáltal - az érdekelt fél állításával ellentétben - abból, hogy valamely vállalat ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, mint a kérelmező, nem következik automatikusan az, hogy a rendes érték nem megbízható. A szóban forgó érdekelt fél emellett azt sem fejtette ki, hogy e kapcsolat milyen módon gyakorolhatott volna bármiféle hatást a thaiföldi belföldi piacra vonatkozó rendes értékre. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.
(33)
Miként az a (24) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a thaiföldi belföldi piacon gyártott és értékesített nátrium-glutamát és a kínai exportáló gyártók által előállított és az Unióba exportált termék alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, illetve alapvető felhasználási módjai megegyeznek. Ezenfelül Kínában a thaiföldi piacon alkalmazotthoz hasonló gyártási eljárásokat használtak. Végül pedig: a thaiföldi piacra a nagyszámú belföldi gyártó, illetve harmadik országokból - többek között Kínából - származó behozatal jelenléte miatt fokozott verseny volt jellemző. A vizsgálat ráadásul éppen az állításokban megfogalmazottakkal ellentétes megállapításra jutott, vagyis arra, hogy a belföldi értékesítések Thaiföldön ömlesztett kiszerelésben és kiskereskedelmi forgalomban valósultak meg. Ezen indokok alapján tehát el kell utasítani az érveket, amelyeket amellett sorakoztattak fel, hogy Thaiföld nem megfelelő analóg ország.
(34)
Az indonéziai exportáló gyártók hozzájárulásukat adták ahhoz, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos vizsgálattal összefüggésben szolgáltatott adataik ezen hatályvesztési felülvizsgálat céljaira is felhasználásra kerüljenek. Miként az a (24) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az indonéziai belföldi piacon gyártott és értékesített nátrium-glutamát, valamint a kínai exportáló gyártók által előállított és Unióba exportált termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, illetve alapvető felhasználási módjai megegyeznek. A rendelkezésre álló információk alapján emellett az is kijelenthető, hogy Kínában az indonéziai piacon alkalmazotthoz hasonló gyártási eljárásokat használtak. Végül pedig: Indonéziára a nagyszámú belföldi gyártó, illetve harmadik országokból - többek között Kínából - származó behozatal jelenléte miatt fokozott verseny volt jellemző. A vizsgálat során egyébiránt az is megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítések Indonéziában ömlesztett kiszerelésben és kiskereskedelmi forgalomban valósultak meg.
(35)
A fentiek alapján tehát mindkét ország, vagyis Thaiföld és Indonézia is megfelelő analóg országnak tekinthető. Abból adódóan azonban, hogy a párhuzamosan folytatott vizsgálatban érintett indonéziai exportáló gyártóktól jóval részletesebb adatok álltak rendelkezésre, mint az egyetlen együttműködő thaiföldi gyártótól, a Bizottság indokoltabbnak tartotta, ha Indonéziát jelöli ki az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő analóg országnak.
b) Rendes érték
(36)
A Kínában működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásának alapjául az együttműködő indonéziai gyártóktól származó adatok szolgáltak.
(37)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések összvolumene vajon minden egyes együttműködő indonéziai gyártó esetében reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt. Megállapítást nyert, hogy az indonéziai belföldi értékesítés valamennyi gyártó esetében reprezentatív volt. Ezt követően azt vizsgálták meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e a hasonló termék belföldi értékesítése. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítés arányát.
(38)
Miután megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítés elérte a szükséges volument, illetőleg szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg, amelyet pedig a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések árainak súlyozott átlagaként számítottak ki.
c) Exportár
(39)
Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportár alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatok szolgáltak.
(40)
Az exportárat ennélfogva statisztikák, konkrétan az Eurostat adatai alapján, súlyozott átlagot számítva állapították meg.
d) Összehasonlítás és kiigazítások
(41)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és az exportárat az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Az indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említettek szerint a párhuzamosan folytatott vizsgálat alapján kiigazították a fuvarozási és szállítási költségekkel.
(42)
Az egyik érdekelt fél emellett azt állította, hogy a gyártási folyamat (vertikális integráció), a nyersanyagár-változások és az energiafelhasználás tekintetében a kínai exportáló gyártók komparatív költségelőnyökkel rendelkeznek a thaiföldi gyártókhoz képest. Ez az érv azonban irreleváns, mivel az analóg ország Indonézia volt. Ami Indonéziát illeti és miként az a (34) preambulumbekezdésben már említésre került, Kínában a nátrium-glutamátot az Indonéziában alkalmazotthoz hasonló eljárásokkal állították elő. Megjegyzendő, hogy a nátrium-glutamát előállításához a gyártók világszerte hasonló gyártási módszereket alkalmaznak. A nátrium-glutamátot különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.
e) Dömpingkülönbözet
(43)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Kínából elsősorban ömlesztett kiszerelésben exportáltak, míg a belföldi értékesítés Thaiföldön nagyrészt kiskereskedelmi forgalomban történik. A felsorakoztatott érvek szerint ebből adódóan a dömpingkülönbözet kiszámításának alapjául kizárólag az ömlesztett kiszerelésű értékesítések szolgálhatnak. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, sem az értékesítési feltételekről, sem pedig a kereskedelem szintjéről vagy a kínai export keretében szállított termékek kiszereléséről nem állt rendelkezésre információ.
(44)
Ez az érv emellett irreleváns is, mivel Indonéziát alkalmazták analóg országként. Az összehasonlítás azonban függetlenül attól, hogy figyelembe vették-e a kiskereskedelmi forgalomban végzett értékesítéseket vagy sem, minden esetben - miként az a (47) preambulumbekezdésben is szerepel - igen magas dömpingkülönbözeteket mutatott.
(45)
A dömpingkülönbözeteket ráadásul a Bizottság az analóg ország tekintetében megállapított rendes érték alapján számította ki. Miként az a (47) preambulumbekezdésben látható, az összehasonlítás jelentős mértékű dömpingkülönbözeteket mutatott.
(46)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze az exportár súlyozott átlagával. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. A terméktípusonkénti összehasonlítást tehát nem lehetett elvégezni, és így a (39) és (40) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az exportárra vonatkozó statisztikai adatok szolgáltatták az összehasonlítás alapját.
(47)
Ezek alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet az uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában minden esetben meghaladta a 25 %-ot.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
a) Előzetes megjegyzés
(48)
A dömping felülvizsgálati időszak alatti fennállásának megállapításán túlmenően az alábbi elemek elemzésével azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása: a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében.
b) A Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai
(49)
A hatályos intézkedések ellenére a figyelembe vett időszak alatt - ahogy az a (81) preambulumbekezdésből látható - a Kínából származó behozatal volumene 65 %-kal nőtt, ami együtt járt piaci részesedésének 68 %-os bővülésével. A relatív növekedés ellenére azonban a kínai behozatal abszolút volumene és abszolút piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt.
(50)
Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az importárakat az Eurostat adatai alapján határozták meg. A Kínából származó behozatal átlagárai a 2010/2011-es pénzügyi évtől kezdődően folyamatosan csökkentek a felülvizsgálati időszakig és - a (84) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint - összességében 20 %-os csökkenést mutattak a figyelembe vett időszak alatt. Emellett a felülvizsgálati időszak tekintetében azt is feltárták, hogy ezek dömpingelt áraknak minősülnek. Megállapítást nyert továbbá, hogy ha nem vesszük számításba a dömpingellenes vámokat, akkor ezek az árak átlagosan több mint 10 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá.
c) A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás
(51)
A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás meghatározásához a kérelmező által benyújtott adatok szolgáltak alapul. Ezek nem nyilvánosan hozzáférhető adatok, így a Bizottság összevetette őket a nyilvános források, így az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában szereplő sajtóbeli cikkek adataival. Ezek alapján Kína a világ legnagyobb nátrium-glutamát-termelője, amely az éves termelési kapacitás és az éves termelés tekintetében egyaránt növekedést regisztrált a figyelembe vett időszak alatt. 2012-ben a nátrium-glutamát termeléséhez a régióban 3,5-4 millió tonna közötti kapacitás állt rendelkezésre, a régióbeli nátrium-glutamát-termelés viszont 2,5-3 millió tonnát tett ki. Ennek alapján a régió szabad termelési kapacitása 2012-ben tehát 600 000-900 000 tonna volt.
(52)
Ugyanezen forrás szerint a kínai kereslet bővülése miatt Kínában a nátrium-glutamát-termelés kapacitása, illetve a nátrium-glutamát-termelés 2017-ig folyamatosan növekvő tendenciát fog követni.
(53)
A kínai kormány 2011-ben a kínai ipari és információtechnológiai minisztériumon keresztül átfogó, 19 kulcsfontosságú kínai iparágat - többek között a nátrium-glutamát-termelést - érintő szakpolitikai programot indított az elavult és a hatékonyság szempontjából nem megfelelő gyártási technológia kivezetése érdekében. Ennek következtében jelentősen leszűkült a nátrium-glutamát-termeléssel foglalkozó gyártók köre Kínában. Az egyik érdekelt fél állítása szerint ez alapján valószínűtlen, hogy Kínában nőttek volna a kapacitások. A kérelemben és a sajtóban megjelent cikkekben szereplő információk alapján a vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a nagyobb vállalatok bővítették kapacitásaikat. Ez az oka annak, hogy Kínában összességében növekedést mutatott a nátrium-glutamát-termelésre irányuló kapacitás, következésképpen el kell utasítani az érintett fél érvelését.
(54)
A kérelmező által benyújtott adatokból ezenfelül látható, hogy a kínai nátrium-glutamát-készletek az elmúlt években egyenletesen növekedtek, a felülvizsgálati időszak alatt pedig több mint kétszeresét tették ki az uniós felhasználásnak. Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy mivel az állítólagos készlettöbbletről a nem bizalmas jellegű aktában nem bocsátottak rendelkezésre információt, azt az érdekelt felek ellenőrizni sem tudták, és emiatt e készlettöbbletet figyelmen kívül kell hagyni. Az állítás szerint továbbá a kínai kormány által előidézett kapacitáscsökkentés miatt valószínűtlennek tűnik, hogy készlettöbblet halmozódott volna fel. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az érdekelt fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal állítását. Ezenfelül - ahogy az már a (27) preambulumbekezdésben is szerepelt - egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, ami miatt az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. Ezenfelül az alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében amennyiben nem készült érdemben felhasználható nem bizalmas jellegű összefoglaló, akkor a Bizottság figyelmen kívül hagyhatja a bizalmas információkat, az ilyen összefoglaló benyújtásának elmulasztása viszont nem jelenti automatikusan azt, hogy a bizalmasan szolgáltatott információkat figyelmen kívül kellene hagynia. Jóllehet a kérelemben szereplő elemek nem mindegyike ellenőrizhető az adatok egybevetésével - ahogy például a kínai készletekről szolgáltatott információk sem -, mégis elfogadhatónak és helytállónak tekintették a benyújtott információkat annak alapján, hogy a kérelmezőtől származó, ellenőrizhető adatok szintén azonos helyzetképről tanúskodtak. Minthogy azonban a Kínában rendelkezésre álló termelési összkapacitás - az (51) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint - növekedést mutatott, nem a készlettöbblet volt az egyetlen olyan tényező, amely alapján levonható a következtetés, mely szerint a kínai exportáló gyártók tetemes szabad kapacitással rendelkeznek. A Bizottság emellett az információkat lehetőség szerint egybevetette az elérhető további források, például a sajtóban megjelent cikkek adataival, és az információkat kizárólag abban az esetben használta fel, ha megbizonyosodott arról, hogy azok elfogadhatóak és kellőképpen megbízhatóak. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.
(55)
Ugyanez az érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy a Bizottság pusztán feltételezésekre hagyatkozva tett megállapításokat, nem pedig a WTO dömpingellenes megállapodásának (10) 11. cikke (3) bekezdésében előírtak szerint, tények alapján. A szóban forgó fél megismételte az állítólagos kapacitáscsökkentés, illetve a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásokkal kapcsolatos állítását.
(56)
Ahogy az a (27) preambulumbekezdésben már említésre került, egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, és ezért a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva kellett megállapításokat tennie. Emellett - miként az a (29) és (51) preambulumbekezdésben is szerepelt - elsősorban a kérelemben benyújtott, a kérelmezőtől származó információkat használták fel, amelyeket minden lehetséges esetben megfelelő módon ellenőriztek. Minthogy kizárólag ezek a rendelkezésre álló információk számítottak megbízhatónak, elutasították az állítást, miszerint a megállapítások alapjául pusztán feltételezések szolgáltak.
(57)
Az érintett érdekelt fél által benyújtott információkat szintén figyelembe vették, de az a rendelkezésre álló kapacitásról, illetve a kínai szabad kapacitásról ellentmondó adatokat szolgáltatott. A szóban forgó fél állításának például éppen ellenkezőjéről tanúskodnak a beadványához mellékelt bizonyítékok, amelyek szerint nőtt, nem pedig csökkent Kínában a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó kapacitás. Ez összhangban áll a Bizottság által tett, (53) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításokkal. A szóban forgó fél arra vonatkozó állítását tehát, miszerint Kínában várhatóan csökkenni fog az összkapacitás, elutasították.
(58)
Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén - miként az a (61) és (62) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül - valószínűsíthetően az Unióba irányuló export erőteljes bővítésére fognak felhasználni.
d) Az uniós piac vonzereje
(59)
A hatályban lévő intézkedések miatt a figyelembe vett időszak alatt az uniós piac csak kis részarányt képviselt a kínai exporton belül. Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós piac nem lesz vonzó a kínai exportáló gyártók számára, mivel Ázsiában és más feltörekvő gazdaságokban - Kínát is beleértve - várhatóan növekedni fog a nátrium-glutamát iránti kereslet. A szóban forgó fél azt állította továbbá, hogy a kínai exportáló gyártókat semmi sem fogja az uniós piacra irányuló kivitelük növelésére ösztönözni, mivel Kína az általa az Unióban alkalmazott exportárak színvonalánál átlagosan magasabb vagy azonos árszínvonalon értékesít az egyéb harmadik országokban.
(60)
Jóllehet a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a harmadik országokban alkalmazott kínai exportárak átlagosan valamivel magasabbak voltak az Unióban alkalmazott exportáraknál, ez akár annak is betudható, hogy az alkalmazandó dömpingellenes vámok miatt a kínai exportáló gyártók csökkentették az Unióba irányuló exportjaik árát. Következésképpen nem szükségszerű, hogy ez információval szolgálhat az intézkedések hatályvesztése esetén alkalmazásra kerülő árak színvonaláról. Éppen ellenkezőleg: a hatályos dömpingellenes vámok mértéke miatt a kínai exportáló gyártók úgy emelhetik exportáraikat, hogy azok továbbra is dömpingelt árak maradjanak és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínáljanak.
(61)
Még ha azzal is kell számolni, hogy a belföldi felhasználás nőni fog Kínában és a felhasználás bővülni fog Ázsia más területein, illetve egyéb feltörekvő piacokon, a Kínában elérhető termelési többletkapacitás mértéke akkor is arra enged következtetni, hogy e többletkapacitás lekötése komoly ösztönzést jelent alternatív piacok felkutatására.
(62)
A Bizottság figyelembe vette annak a lehetőségét is, hogy az egyesült államokbeli hatóságok által Kínával szemben, ugyanezen termék tekintetében jelenleg párhuzamosan folytatott dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok nyomán intézkedéseket vezetnek be az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai nátrium-glutamát-exportra vonatkozóan. Az amerikai hatóságok végül 2014. november 26-án végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be. Négy kínai exportáló gyártó esetében 20,09 %-os egyedi vámot határoztak meg, míg a maradványvámot 39,03 %-os szinten rögzítették. Az Egyesült Államok piacához való hozzáférés ennélfogva korlátozottabb lesz a kínai export számára, és így jelentősebb mennyiségű kínai nátrium-glutamát irányulhat át az uniós piacra, különösképpen abban az esetben, ha az Unióban ezzel egy időben hatályukat vesztik az intézkedések. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy 2013-ban Kína közel 26 600 tonna nátrium-glutamátot exportált az Egyesült Államokba, azaz a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás jelentős részét kitevő mennyiséget.
(63)
Ezenkívül mind az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlaga, mind az indonéziai exportáló gyártók Unióban alkalmazott importárának - a párhuzamos vizsgálat keretében az ideiglenes rendelet (61) és (80) preambulumbekezdésében foglaltak szerint meghatározott - átlaga magasabb volt, mint a dömpingellenes vámok nélkül számított, Unióban alkalmazott kínai importárak átlaga, illetve a többi harmadik országba szállított kínai import árának átlaga. Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, ez az elemzés a rendelkezésre álló információkra, pontosabban a kínai exportadatbázis adataira alapult. A kínai exportőrök árazási magatartása azt jelezte, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó piac lenne a kínai exportőrök számára, mivel ténylegesen képesek lennének emelni az Unióba irányuló export árait.
(64)
Az, hogy a kínai behozatal a hatályos intézkedések ellenére egyre nagyobb piaci részesedést szerzett, szintén arra enged következtetni, hogy a kínai exportáló gyártók számára továbbra is vonzó az uniós piac. A mért árszintek alapján az uniós nátrium-glutamát-piac valóban vonzó célpiac marad a kínai export számára, és az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével feltehetően ez a vonzerő csak nőni fog.
(65)
A nyilvánosságra hozatalt követően a fent említett érdekelt fél megismételte a nátrium-glutamát iránti növekvő kínai belföldi kereslettel, a Kínából az Unióba irányuló export kis mennyiségével, alacsony piaci részesedésével, valamint az egyéb harmadik országokba exportált kínai nátrium-glutamát magasabb áraival kapcsolatos állításait. A szóban forgó fél azt állította, hogy ezeket a tényezőket a bizottsági elemzés keretében nem vették figyelembe.
(66)
Egyfelől minden alapot nélkülöz az az állítás, miszerint elmulasztották figyelembe venni a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás alakulását, a nátrium-glutamát iránti kínai belföldi kereslet emelkedő tendenciáját, a Kínából az Unióba irányuló exportnak a (49) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony volumenét, illetve piaci részesedését, valamint az Unióban és egyéb harmadik országokban alkalmazott kínai árak színvonalát. E tényezőket igenis elemezték - miként azt a (49)-(64) preambulumbekezdés is bizonyítja - és a tárgyhoz tartozó következtetéseket az érdekelt felek számára nyilvánosságra hozták. Másfelől állításainak alátámasztására az érintett fél azokon a megállapításokon kívül, amelyeket a Bizottság tett a vizsgálat során, nem nyújtott be újabb bizonyítékokat.
(67)
Végezetül: az érdekelt fél elutasította a (62) preambulumbekezdésben foglalt bizottsági értékelést, miszerint az egyesült államokbeli hatóságok által a Kínából az USA-ba irányuló nátrium-glutamát-exportra vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések miatt számolni kell annak lehetőségével, hogy a kínai exportot átirányítják az USA-ból az Unióba.
(68)
A (62) preambulumbekezdésben már kifejtettek alapján azonban meg kell jegyezni, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik az Unióban, akkor az USA-ba irányuló kínai nátrium-glutamát-exportra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések miatt valószínűsíthető, hogy a kínai exportot át fogják irányítani az uniós piacra.
(69)
A fél szóban forgó állításait ezért el kellett utasítani.
4. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(70)
A fenti elemzés alátámasztotta, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, jelentős dömpingkülönbözet mellett jelenik meg az uniós piacon. Tekintettel azon megállapításokra, melyek szerint Kínában tetemes szabad termelési kapacitások állnak rendelkezésre és valószínűleg számottevő mennyiségű és dömpingelt árú exportot fognak átirányítani az uniós piacra, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy valószínűséggel folytatódni fog a dömping.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(71)
A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állította elő a felülvizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
(72)
Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós felhasználás
(73)
A Bizottság a következőképpen határozta meg az uniós felhasználást: az Eurostat adatait, valamint a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatokat felhasználva összeadta az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítését a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatallal.
(74)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Eurostat-adatbázisban az egyes KN-kódokhoz az érintett terméken kívül más termékek is tartoznak, és emiatt lehetséges, hogy a Kínából származó import volumenadatai a glutaminsavra és annak sóira vonatkozó adatokat is tartalmaztak. Az importadatokat mindazonáltal az Eurostat adatbázisából TARIC-kód (az Európai Unió integrált vámtarifája) alapján kérték le, így azok kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, ami miatt ezt az érvet elutasították.
(75)
Ugyanezen érdekelt fél állítása szerint a Kínában gyártott és az Unióba exportált nátrium-glutamát a tisztaság tekintetében nem minden esetben felelt meg az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó uniós előírásoknak, és kétségbe vonta, hogy ezt megfelelő módon figyelembe vették a Kínából származó behozatal volumenének meghatározásakor. Miként az a (22) preambulumbekezdésben megállapításra került, a jelenlegi vizsgálat hatálya a terméktisztaságtól függetlenül a nátrium-glutamát valamennyi típusára kiterjed, így ezt az állítást elutasították.
(76)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100)
100
87
93
98
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
(77)
Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi évben és a felülvizsgálati időszakban ismét enyhén nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-os csökkenést mutatott. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése volt, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az összbehozatal ugyanezen időszakban változatlan szinten maradt. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az összbehozatal növekedésének tudható be, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a felülvizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal - és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd a (88) preambulumbekezdést) - volumene számottevően nőtt.
(78)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a felhasználás alakulásának ismertetése hiányos, mivel nem vették figyelembe, hogy a Vietnamból származó nátrium-glutamát-behozatalt az indonéziai behozatal váltotta fel és a felhasználók ebből adódóan már nem számítottak további áremelésekre és megkezdték készleteik leépítését. Ugyan helytálló a megállapítás, mely szerint az Indonéziából származó import növekedésével szemben az egyéb harmadik országokból, többek között a Vietnamból érkező nátrium-glutamát-behozatal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ez még nem befolyásolja az Unión belüli összfelhasználás alakulását. Ennek mintájára, sem a behozatali forgalom változásának hatásai, sem pedig a gazdasági szereplőknek, mint például a felhasználóknak az e változások nyomán tett lépései nem bírnak jelentőséggel a felhasználásbeli tendenciák szempontjából. Ezt az érvet ezért elutasították.
2. Az érintett országból származó behozatal
a) Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése
(79)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján állapították meg.
(80)
Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal volumene, illetve piaci részesedése a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene és piaci részesedése
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Kína
Volumen (tonna)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Piaci részesedés, index
100
57
136
168
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
(81)
A 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig a Kínából származó behozatal volumene csökkenő tendenciát követett, a 2012/2013-as pénzügyi évben azonban a volumen jelentősen nőtt, és ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megismétlődött. A Kínából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban összességében 65 %-kal emelkedett. Az ehhez kapcsolódó piaci részesedés hasonló tendenciát mutatott: először, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évek között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakig jelentős növekedést mutatott. A piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt összességében 68 %-kal bővült. A relatív növekedés ellenére azonban a kínai behozatalnak abszolút értékben mind a volumene, mind a piaci részesedése alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak alatt.
b) Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(82)
A importárakat az Eurostat adatai alapján állapították meg.
(83)
Az alábbi táblázat a Kínából származó behozatal átlagárát ismerteti:
3. táblázat
Importár
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Kína
Átlagár (EUR/tonna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
A Kínából származó behozatal átlagárai a 2010/2011-es pénzügyi évtől a felülvizsgálati időszakig folyamatosan estek és a figyelembe vett időszak alatt összességében 20 %-kal csökkentek.
(85)
A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:
-
az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint
-
a Bizottság számára elérhető importstatisztikák, nevezetesen az Eurostat-adatok alapján megállapított, súlyozott átlaggal számított exportár, amelyet a vámok, a dömpingellenes vámok és a behozatal utáni költségek hozzáadásával megfelelőképpen kiigazítottak.
(86)
Az összehasonlítás alapján a Kínából származó behozatal az uniós piacon nem kínált az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak alá. A dömpingellenes vámok hatásának kiszűrésével azonban az alákínálási különbözet meghaladta a 10 %-ot.
3. Indonéziából származó behozatal
a) Az Indonéziából származó behozatal volumene és piaci részesedése
(87)
Az Indonéziából származó behozatal volumenét a Bizottság az Eurostat adatai, valamint az indonéziai exportáló gyártók által a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamos vizsgálat keretében szolgáltatott adatok alapján állapította meg.
(88)
Az Indonéziából az Unióba irányuló behozatal, illetve annak piaci részesedése a következőképpen alakult:
4. táblázat
A behozatal volumene és piaci részesedése
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Indonézia
Volumen (tonna)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Piaci részesedés - index
100
126
227
287
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
(89)
Az Indonéziából származó behozatal volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a felülvizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát.
(90)
Ennek nyomán a kapcsolódó piaci részesedés közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent.
b) Az Indonéziából származó behozatal árai
(91)
Az importárat a Bizottság az Eurostat adatai, valamint a mintába felvett, indonéziai exportáló gyártók által a (7) preambulumbekezdésben említett párhuzamosan folyó vizsgálat keretében szolgáltatott adatok alapján állapította meg.
(92)
Az Indonéziából az Unióba irányuló import átlagára a következőképpen alakult:
5. táblázat
Importár
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Indonézia
Átlagár (EUR/tonna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
(93)
A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a felülvizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-os csökkenést mutatott.
4. Egyéb harmadik országokból származó, intézkedések hatálya alá nem eső behozatal
(94)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak:
6. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Brazília
Volumen (tonna)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Piaci részesedés - index
100
48
49
39
Átlagár (EUR/tonna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Koreai Köztársaság
Volumen (tonna)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Piaci részesedés - index
100
198
79
65
Átlagár (EUR/tonna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volumen (tonna)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Piaci részesedés - index
100
121
34
14
Átlagár (EUR/tonna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
További harmadik országok
Volumen (tonna)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Piaci részesedés - index
100
79
52
45
Átlagár (EUR/tonna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Egyéb harmadik országok összesen
Volumen (tonna)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Piaci részesedés - index
100
110
45
29
Átlagár (EUR/tonna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
(95)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a kapcsolódó piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt csupán mintegy negyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek.
(96)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis a kínai és az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt.
(97)
Ez az állítás - miként az a 7. táblázatból is kitűnik - ellentmond a rendelkezésre álló statisztikai adatoknak, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.
(98)
A Kínából és Indonéziából származó importot is magában foglaló összbehozatal a következőképpen alakult:
7. táblázat
Összbehozatal
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Összbehozatal
Volumen (tonna)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(99)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(100)
A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
8. táblázat
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Termelési volumen
Index
100
95
107
91
Termelési kapacitás
Index
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
Index
100
95
107
91
Forrás: kitöltött kérdőív.
(101)
A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző: a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a felülvizsgálati időszakban pedig elérte a mélypontot. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A felülvizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent.
(102)
Az egyik fél állítása szerint a termelési volumen, illetve a kapacitáskihasználtság csak az után kezdtek zsugorodni, hogy a figyelembe vett időszak előtt igen erőteljes növekedést mutattak. Ennek alapján a fél úgy érvelt, hogy az említett tényezők kapcsán kirajzolódó csökkenő tendencia így már nem támasztja alá a károkozást. A különböző kármutatókhoz tartozó tendenciák megállapítása keretében a Bizottság a már a vizsgálat kezdetekor meghatározott figyelembe vett időszak alapján végezte el az értékelését. A kialakult gyakorlatnak megfelelően a figyelembe vett időszak a felülvizsgálati időszakot, valamint az azt megelőző három pénzügyi évet foglalja magában. Az, hogy a figyelembe vett időszak előtt bizonyos kármutatók esetében magasabb értékek voltak mérhetők, még nem szolgáltat elegendő indokot arra, hogy szakítsunk e gyakorlattal. Ebből adódóan kizárólag a figyelembe vett időszak alatti tendenciák vehetők számításba. A szóban forgó állítást ezért elutasították.
(103)
A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során.
(104)
Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás - a termelési volumen csökkenésével összhangban - összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
b) Értékesítési volumen és piaci részesedés
(105)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:
9. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen az Unióban - Index
100
84
85
83
Piaci részesedés
Index
100
96
91
85
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és a kitöltött kérdőívek/az indonéziai exportáló gyártók által szolgáltatott adatok.
(106)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve a növekvő - elsősorban indonéziai - behozatal mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése összességében mintegy 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó és Kínából érkező import piaci részesedéseinek ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek. A Kínából származó import, illetve annak piaci részesedése szintén növekedést mutatott a figyelembe vett időszakban, jóllehet az egész időszak alatt alacsony szinten maradt.
c) Növekedés
(107)
Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott.
d) Foglalkoztatás és termelékenység
(108)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
10. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
Index
100
103
107
108
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
Index
100
92
100
85
Forrás: kitöltött kérdőív.
(109)
Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható.
(110)
A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés - (100) preambulumbekezdés 8. táblázata szerinti - csökkenésének együttes hatásából adódott.
6. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(111)
A Kína tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal volumene viszont a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban a tényleges dömpingkülönbözetek jelentős hatást fognak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra a Kínából származó behozatal növekvő volumene és csökkenő árai, valamint a kínai behozatalnak a hatályvesztés következtében várható alakulása miatt. Ezzel párhuzamosan az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával kapcsolatban folytatott, a (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálat során az együttműködő, az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt jelentős részesedésnövekedést elérő indonéziai exportáló gyártók tekintetében megállapított dömpingkülönbözetek igen magas szintet mutattak.
(112)
Az uniós gazdasági ágazat - miként az a (124) preambulumbekezdésben már említésre került - még mindig a nátrium-glutamát korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Minthogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak alatt számottevő növekedést mutatott és a megállapítások (12) szerint jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, levonható a következtetés, miszerint a felépülési folyamat visszájára fordult.
a) Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(113)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
11. táblázat
Átlagos értékesítési árak
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)
Index
100
107
101
97
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
Index
100
120
124
130
Forrás: kitöltött kérdőív.
(114)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a felülvizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek.
(115)
A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől kezdődően folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedést - miként az már elhangzott - az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni.
(116)
Az egyik érdekelt fél azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy az vizsgálja meg, nem növelhette-e mesterséges módon az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltségét az, hogy a melléktermékek esetleg az uniós gazdasági ágazat termelési költségei közé kerültek besorolásra. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a melléktermékek megfelelőképpen kerültek besorolásra, és azok semmilyen módon nem torzították a károkozásról alkotott képet. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították.
b) Munkaerőköltségek
(117)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
12. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
Index
100
117
125
124
Forrás: kitöltött kérdőív.
(118)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét.
c) Készletek
(119)
Az uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
13. táblázat
Készletek
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek
Index
100
82
164
143
Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve
Index
100
86
153
156
Forrás: kitöltött kérdőív.
(120)
A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések volumenének növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a felülvizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni.
(121)
A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a felülvizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt.
d) Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(122)
Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
14. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Felülvizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
Index
100
30
- 31
- 80
Pénzforgalom (EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Beruházások (EUR)
Index
100
182
143
197
Beruházások megtérülése
Index
100
14
- 61
- 110
Forrás: kitöltött kérdőív.
(123)
Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség negatívba fordult, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A felülvizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
(124)
A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére.
(125)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése - a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan - a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent.
(126)
Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.
e) A kárra vonatkozó következtetés
(127)
Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a termelési volumen és a kapacitáskihasználás hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a felülvizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is.
(128)
A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolták meg a károkozás tényét.
(129)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az, hogy mindössze néhány kármutató jelzett negatív tendenciát, nem szolgáltat elegendő alapot a jelentős kárra vonatkozó következtetés levonásához. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése nem azt írja elő, hogy valamennyi kármutatónak negatív tendenciát kell jeleznie, hanem hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésekor valamennyi kármutató alakulását együttesen kell figyelembe venni. A jelenlegi ügyben szinte az összes kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, a legfontosabb mutatóknak számító értékesítési és termelési volument, piaci részesedést, átlagos értékesítési árat és a jövedelmezőséget is beleértve.
(130)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VAGY FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzés
(131)
A (99)-(130) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt. A kínai behozatal a figyelembe vett időszakban végig csak korlátozott mennyiségben volt jelen az uniós piacon, szemben az Indonéziából származó importtal, amelynek volumene és piaci részesedése ugyanezen időszak alatt közel megháromszorozódott. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalához kapcsolódó párhuzamos, (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálat (13) során levont következtetés szerint az Indonéziából érkező import dömpingelt behozatalnak minősül és jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amely károkozásban azonban a Kínából érkező import nem játszott szerepet alacsony volumene és az árszínvonala miatt. A vizsgálat mindazonáltal - a (48) és (70) preambulumbekezdésben felvázoltak alapján - kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kínai behozatalt dömpinget mutató árszínvonalon bonyolították le és valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódni fog.
2. A Kínából érkező behozatalnak az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható volumenváltozása nyomán jelentkező hatások és az árhatások
(132)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a kínai behozatalnak az uniós piacra, illetve uniós gazdasági ágazatra gyakorolt esetleges hatását elemezve felmérte, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése.
(133)
Az elemzés fókuszában a kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai, az uniós piac vonzereje, valamint a kínai gyártók unióbeli árazási magatartása állt. Emellett az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseket is figyelembe vették.
(134)
Miként az az (51) preambulumbekezdésben megállapításra került, a becslések alapján 2012-ben mintegy 600 000-900 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan. Ez a mennyiség jóval meghaladta a nátrium-glutamát ugyanezen időszak alatti uniós összfelhasználását.
(135)
Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban az (59)-(64) preambulumbekezdésben tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak minden valószínűség szerint legalább egy részét az uniós piacra irányuló termelésre fogják felhasználni.
(136)
A dömpingellenes vámok nélkül számított kínai importárak - miként az az (50) preambulumbekezdésben említésre került - átlagosan több mint 10 %-kal kínálnának az uniós értékesítési árak alá. Emellett az indonéziai importáraknál is alacsonyabbak lennének. Ennek alapján levonható a következtetés, miszerint intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók feltehetően még nagyobb árnyomást gyakorolnának az uniós piacra, amivel az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt csak tovább súlyosbítanák. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a párhuzamos dömpingellenes vizsgálat szerint az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni.
(137)
Miként az a (60) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az intézkedések hatályvesztése esetén lehetséges, hogy emelkedni fognak a kínai importárak. Ha azonban figyelembe vesszük, hogy a dömpingellenes vámok nélkül számított alákínálási különbözetek milyen magas szintet értek el, a kínai exportáló gyártók még a kínai importárak emelkedése esetén is kellő mozgástérrel rendelkeznének ahhoz, hogy az importárakat az uniós gazdasági ágazat árszínvonala alatt tartsák, aminek jóvoltából nagy valószínűséggel növelni tudnák piaci részesedésüket az uniós piacon. Ha ez bekövetkezik, akkor az uniós gazdasági ágazat értékesítései és értékesítési árai azonnal csökkennének.
(138)
Végezetül, tekintettel az Indonéziával szemben folytatott párhuzamos vizsgálatra és az ahhoz kapcsolódó, Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával szembeni intézkedésekre, az uniós gazdasági ágazat várhatóan képes lesz teljes mértékben leküzdeni az elszenvedett jelentős kárt. Amennyiben azonban az intézkedések esetleges hatályvesztése nyomán a Kínából származó behozatal ismét jelentős mennyiséget érne el és dömpingelt árú lenne, akkor ez a felépülési folyamat veszélybe kerülne.
3. A nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek
(139)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az intézkedések fenntartásával nem javulna az uniós gyártó helyzete, mivel pozíciójának romlása nem a Kínából származó nátrium-glutamát-behozatalra, hanem elsősorban más tényezőkre lenne visszavezethető. E fél érvelése szerint különösen az uniós gazdasági ágazat beruházási politikájának jövedelmezőségre gyakorolt hatása, a munkaerőköltségek növekedése és az erőforrások állítólag nem kellően hatékony felhasználása tartozik e tényezők körébe. Az állítás szerint e tényezők hatását az uniós gazdasági ágazat általános helyzetének vizsgálata során nem vették kellő mértékben figyelembe.
(140)
Meg kell jegyezni, hogy ezen állítások alátámasztására új információkat vagy bizonyítékokat a kérdéses érdekelt fél nem nyújtott be.
(141)
Az uniós gazdasági ágazat beruházásaival kapcsolatban a fél nem szolgált magyarázattal arra vonatkozóan, hogy ezek a beruházások milyen mértékben befolyásolhatták volna a jövedelmezőséget. A (124) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat által megvalósított beruházások alapjául ésszerű üzleti döntések szolgáltak, és nem tekinthetők indokolatlannak. A beruházási költségek emellett idővel leírhatók, és így számottevő mértékben nem befolyásolták az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét.
(142)
Ami a munkaerőköltség növekedését illeti, noha a bizalmas információk védelme érdekében nem adhatók meg pontos számadatok, a vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy e költségnövekedésnek a termelési összköltségre gyakorolt hatása nem volt jelentős.
(143)
Az erőforrások nem kellőképpen hatékony felhasználása kapcsán a fél elmulasztotta pontosan meghatározni az állítólagos hiányosságok jellegét, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében a vizsgálat egyetlen potenciális hiányosságot sem tárt fel.
(144)
Ezen indokok alapján a szóban forgó állításokat elutasították.
4. Következtetés
(145)
Tekintettel a vizsgálat megállapításaira - nevezetesen a szabad kapacitással, az uniós piac vonzerejével és a kínai behozatal várható árszínvonalával kapcsolatban levont következtetésekre - kijelenthető, hogy minden valószínűség szerint az intézkedések hatályon kívül helyezése a károkozás megismétlődéséhez, illetve az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének további romlásához vezetne, mégpedig amiatt, hogy feltehetően nagyobb mennyiségben érkezne Kínából az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínáló dömpingelt árú behozatal.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(146)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
(147)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(148)
Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy - a dömping és a károkozás várható folytatódására vonatkozó következtetések ellenére - léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(149)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. Miként az a (131) preambulumbekezdésben is szerepel, a jelentős kárt az Indonéziából származó dömpingelt behozatal idézte elő. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár megismétlődése. Konkrétan: ha a nátrium-glutamát kínai behozatala újfent dömpingelt áron jelenik meg az uniós piacon, akkor az veszélybe sodorhatja az uniós gazdasági ágazat remélt kilábalását az Indonéziából származó behozatal okozta kárhelyzetből, amely helyreállás egyébiránt az Indonéziával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek lenne betudható.
(150)
Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, az uniós gazdasági ágazat várhatóan teljes mértékben a maga javára tudná fordítani azokat a hatásokat, amelyek az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozataláról folytatott párhuzamos vizsgálattal bevezetett intézkedések nyomán jelentkeznének, másképpen fogalmazva: ki fogja heverni az elszenvedett jelentős kárt, és végső soron lehetősége lesz arra, hogy növelje jövedelmezőségét.
(151)
Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
2. Az importőrök/kereskedők érdeke
(152)
Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően, közülük azonban a felülvizsgálati időszak alatt egyetlen vállalat sem importált Kínából nátrium-glutamátot az Unióba.
(153)
A vizsgálat során felhasználóként egy, a nátrium-glutamát Unión belüli, illetve kívüli viszonteladásában érintett unióbeli kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A kereskedő főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett importőröktől is vett nátrium-glutamátot. Kínából származó nátrium-glutamátot a kereskedő egyáltalán nem vásárolt, vett viszont indonéz, illetve egyéb harmadik országokban előállított nátrium-glutamátot. Össztevékenységéhez viszonyítva a kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginális volt. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a szóban forgó kereskedő helyzetére a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések nem gyakorolnak számottevő mértékű hátrányos hatást.
3. A felhasználók érdeke
(154)
A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is.
(155)
Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott.
a) Élelmiszer- és italágazat
(156)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan körülbelül 5 %-os részarányt képviselt.
(157)
A négy együttműködő felhasználó közül mindössze egy importálta Kínából a nátrium-glutamátot. Ez az együttműködő vállalat az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot, illetve teljes nátrium-glutamát-beszerzésének hozzávetőleg 40 %-át Kínából származó importból fedezte. A nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódó tevékenysége teljes tevékenységének hozzávetőleg harmadát tette ki. A vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nyereségesen működött.
(158)
A három másik vállalat a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem importált Kínából nátrium-glutamátot. Közülük kettő esetében a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységek viszonylag elhanyagolható részarányt képviseltek a teljes tevékenységükön belül. Emellett e két vállalat - a rendelkezésre bocsátott információk alapján - nyereségesen működött a felülvizsgálati időszak alatt. Ugyan a harmadik vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódó tevékenységek mintegy harmadát tették ki a vállalat teljes tevékenységének, megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt e vállalat nyereségesen működött.
b) A nem élelmiszer-ipari ágazat
(159)
Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A felülvizsgálati időszak alatt a vállalat elsősorban az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot. Emellett importált is nátrium-glutamátot, azonban nem Kínából, hanem más harmadik országokból. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt [5-10 % közötti] nyereséget termeltek.
(160)
A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (14), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére. A fél konkrétan azzal érvelt, hogy a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedések szintje miatt a kínai import nem tud majd belépni az uniós piacra, ami pedig magában rejti annak kockázatát, hogy az Unióban nem áll majd rendelkezésre elegendő mennyiség a kínálati oldalon. A vállalat emellett azt állította, hogy mivel az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára is vonatkoznak hatályos intézkedések, alternatív beszállítói források sem lesznek elérhetők.
(161)
A szóban forgó felhasználó továbbá azt állította, hogy a nátrium-glutamát-felhasználás várható növekedéséből az uniós gazdasági ágazatnak előnye fog származni, és értékesítési volumenét is növelni tudja majd az uniós piacon. A felhasználó szerint azonban az uniós gazdasági ágazat kapacitása nem lesz elegendő ahhoz, hogy kielégítse az uniós piacon jelentkező nagyobb keresletet.
(162)
A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az Unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív - például brazíliai, vietnami és koreai - beszerzési forrás áll rendelkezésre.
(163)
Ugyanez az érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően megismételte állítását, miszerint egyrészt a foszfátokra vonatkozó tilalom nyomán várhatóan számottevő mértékben nőni fog a nátrium-glutamát iránti kereslet az Unióban, másrészt pedig ezt az uniós keresletbővülést az uniós gazdasági ágazat nem fogja tudni kielégíteni. A szóban forgó fél azonban érvelésének alátámasztására nem szolgált semmilyen új információval vagy bizonyítékkal, és így ezt az állítást elutasították.
(164)
Ami az alternatív beszállítói forrásokat illeti, az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős szintet ért el, és csak az Indonéziából származó, tisztességtelen áron kínált behozatal miatt esett vissza. Amennyiben a párhuzamosan folyó vizsgálat keretében intézkedéseket vezetnek be az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalával szemben, a többi harmadik ország várhatóan vissza tudja majd szerezni a korábban elvesztett uniós piaci részesedését. Ha a Kína tekintetében bevezetett intézkedéseket hatályon kívül helyezik, akkor az egyben az Indonéziával szembeni dömpingellenes vámok remélt hatásának elmaradásával is járhat, mivel a kínai behozatal valószínűleg jóval nagyobb mennyiségben és olyan dömpingelt árszínvonalon jelenne meg az uniós piacon, amely alákínálna az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árainak (miként az a (149)-(151) preambulumbekezdésben megállapításra került).
(165)
A nyilvánosságra hozatalt követően az említett érdekelt fél megismételte állítását, miszerint nincsenek olyan beszállítói források, amelyek valódi alternatívát jelentenének, hiszen az egyéb harmadik országok piacain működő gyártók és az uniós gazdasági ágazat egyazon vállalatcsoportnak a tagjai.
(166)
Miként az már a (94) és (95) preambulumbekezdésben említésre került, a nátrium-glutamát esetében alternatív beszerzési forrásként számos harmadik ország, így többek között Brazília, a Koreai Köztársaság, illetve Vietnam is szóba jöhet. A felülvizsgálati időszak során a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése - a kínai és indonéziai import nélkül - csupán mintegy negyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért piaci részesedésnek. Amennyiben hatályban maradnak a Kínából származó behozatalra alkalmazandó intézkedések, semmi nem szól az ellen, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal ne tudná legalább egy részét kielégíteni a nátrium-glutamát-felhasználók szükségleteinek, és ezzel visszaszerezni vagy akár még növelni is a 2010/2011-es pénzügyi évben elért piaci részesedését. A rendelkezésre álló, a felek számára a nem bizalmas aktákba foglalt információk szerint a szóban forgó alternatív források vagy az Ajinomoto csoporttól független vállalkozásokhoz/vállalatcsoportokhoz, vagy pedig a nevezett csoporthoz tartoznak. Mindenesetre semmi jel nem utal arra, hogy még ha ezek az alternatív források az Ajinomoto csoporthoz is tartoznának, a csoport ne tisztességes feltételek mellett szállítana az uniós piacra. Az érvet emiatt el kell utasítani.
(167)
Ugyanez a fél azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölénnyel rendelkezik és az uniós piacon nem alakulna ki versenyhelyzet. Érvelése szerint a kínai nátrium-glutamáttal szembeni intézkedések fenntartása nyomán csak még szilárdabbá válna az uniós gazdasági ágazat uniós piaci helyzete.
(168)
A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy - különösképpen az Indonéziából származó behozatal miatt - vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani.
(169)
A szóban forgó érdekelt fél a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította egyrészről, hogy az nem szolgálná az uniós érdeket, ha az uniós felhasználóknak az uniós gazdasági ágazatra kellene hagyatkozniuk, másrészről pedig, hogy indokolt lenne ha kellő alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre. Ezen állításának alátámasztására az érintett fél arra hívta fel a figyelmet, hogy a felhasználás 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év közötti visszaesése elsősorban az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének csökkenésére volt visszavezethető.
(170)
Miként az a (100) preambulumbekezdésben említésre került, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között a termelés 5 %-kal csökkent, míg a felhasználás ugyanezen időszakban 13 %-kal csökkent (lásd a (76) és (78) preambulumbekezdést). A 2011/2012-es pénzügyi évben a kapacitáskihasználás 5 %-kal maradt el a 2010/2011-es pénzügyi évi szinttől, vagyis a 2011/2012-es pénzügyi évben kapacitástartalék halmozódott fel. Az uniós gazdasági ágazat termelésére ennélfogva nem lehet a felhasználás 2011/2012-es pénzügyi évi visszaesésében közrejátszó tényezőként tekinteni. Mindemellett - ahogy az a (166) preambulumbekezdésben kifejtésre került - vannak még elérhető alternatív beszerzési források más harmadik országokban is. Emiatt ezt az érvet el kell utasítani.
(171)
Mindezek alapján, valamint különös tekintettel arra, hogy a Kínával szemben bevezetett intézkedések a jelek szerint különösebben nem érintették hátrányosan az együttműködő felhasználókat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezen gazdasági szereplők gazdasági helyzetét az intézkedések fenntartása feltehetően nem befolyásolná számottevően.
4. A beszállítók érdeke
(172)
Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok a teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók közül kettő vitatta e következtetést és azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat eltűnése igenis jelentős hatással bírna üzleti tevékenységükre. A szóban forgó beszállítók azzal érveltek, hogy gazdasági tevékenységük alapjait rendítené meg a nátrium-glutamát uniós gyártásának esetleges megszűnése, mivel a cukorgyárak óhatatlanul előállítanak bizonyos mennyiségű cukorszirupot és melaszt, amelyek fő felvevőjének pedig az uniós gazdasági ágazat számít. Amennyiben a cukor e formái nem találnának vevőre, akkor az a kérdéses gyár összhatékonyságára hatással lenne.
(173)
A felsorakoztatott érveket azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal és ezért azokat elutasították.
5. Egyéb érvek
(174)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedéseknek, valamint az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedéseknek az együttes hatását lenne indokolt értékelni.
(175)
Az alternatív beszállítói források elérhetőségével összefüggésben végzett elemzés keretében mindkét intézkedés felhasználókat érintő hatását megvizsgálták. Az elemzés kimutatta, hogy valóban számos harmadik országban adottak a feltételek ahhoz, hogy nátrium-glutamátot exportáljanak az Unióba. Ezek a harmadik országok ráadásul már azelőtt jelen voltak az uniós piacon, hogy az indonéziai dömpingelt behozatal nagy mennyiségben megjelent az Unióban.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(176)
A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kína elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(177)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoztak tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújthassák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.
(178)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan az 1187/2008/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(179)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti a meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(180)
Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alá besorolt nátrium-glutamát behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel (%)
TARIC-kiegészítő kód
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Minden más vállalat
39,7
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.