РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 471/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР или „Китай“) (2).
(2)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 14 март 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на слънцезащитно стъкло и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“), Комисията извести правителството на Китайската народна република (ПКНР) преди започване на процедурата, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на слънцезащитно стъкло с произход от КНР причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПКНР на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(4)
ПКНР прие поканата и впоследствие бяха проведени такива консултации. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно прие за сведение коментарите, направени от ПКНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПКНР.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 28 февруари 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(6)
С Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (4) на 27 ноември 2013 г. Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(7)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете процедури. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези две процедури, бяха взети предвид и при двете.
3. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в КНР, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и органите на КНР, за започването на разследването. С известието за започване на процедурата всички страни, засегнати от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(9)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване на процедурата.
(10)
Жалбоподателите, производителите износители в КНР, вносителите и органите на КНР представиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
3.1. Изготвяне на извадка
(11)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(12)
Комисията подбра извадка от пет дружества от общо осемте производители, които бяха заявили интереса си, въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт през разследвания период (РП).
(13)
След посещенията за проверка на място Комисията реши да извади от извадката едно от петте дружества, включени в нея, тъй като за това дружество бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза предвид факта, че единствено от осемте отзовали се производители е било в началния си етап. Поради тази причина Комисията счете, че ако дружеството бъде включено, има риск показателите за вредата, по-специално рентабилността, да не дадат вярна представа за състоянието на промишлеността на Съюза.
(14)
Вследствие на това окончателната извадка се състои от четирима производители от Съюза. Тяхното производство съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Поради това бе счетено, че извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
(15)
Позовавайки се на член 29 от основния регламент трима от производителите от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на самоличността им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Комисията разгледа изтъкнатите причини и прие искането им. Предвид ограничения брой производители в Съюза в общия документ за оповестяването не бяха посочени други наименования, тъй като това би позволило идентифицирането на дружествата, пожелали анонимност.
(16)
При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) вече беше публично известна, тъй като то обяви, че е едно от дружествата, които подкрепят жалбата. По тази причина дружеството беше посочено поименно в общия документ за оповестяването.
(17)
Освен това в неповерителната версия на коментарите си във връзка с оповестяването жалбоподателят назова трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass), които са прекратили дейността си, и четвърто дружество (Saint Gobain), което значително е намалило производството си.
3.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
Известието за започване на процедура съдържаше изискването всички производители износители в КНР да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедурата, в рамките на определен период от време.
(19)
Девет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Оказалите съдействие дружества съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г.
(20)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт, за който с основание можеше да се предположи, че, може да бъде разследван в рамките на наличното време. Подбраната извадка представляваше 76 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(21)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент Комисията уведоми всички заинтересовани страни за подбраната извадка и те бяха поканени да представят коментари. Такива коментари не бяха получени.
3.4. Индивидуално разглеждане
(22)
Нито един производител износител в КНР не поиска индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
3.5. Изготвяне на извадка от несвързани вносители и ползватели
(23)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване на процедурата, като в същото време само двама вносители и дванадесет ползватели отговориха на въпросника. С оглед на малкия брой оказали съдействие вносители не беше необходимо да се изготвя извадка.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(24)
Въпросници бяха изпратени на ПКНР, на включените в извадката производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на всички вносители, заявили интереса си, и на всички ползватели, заявили интереса си. Освен въпросника, на ПКНР бе изпратено и приложение към него с искане то да бъде препратено на държавните търговски банки (ДТБ) в КНР, които са заели средства през РП на включените в извадката дружества. ПКНР заяви, че са препратили приложението на съответните банки, без да получат обратен отговор.
(25)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(26)
Комисията проучи и провери цялата предоставена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на окончателното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха направени посещения за проверка на място в следните предприятия:
а)
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“);
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“).
б)
ПКНР:
-
Министерство на търговията, Пекин;
-
Комисия за регулиране на банковия сектор на Китай, Пекин.
в)
Производители от Съюза:
-
GMB/IF, Германия;
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително].
г)
Несвързани вносители:
-
Vetrad NV, Нидерландия.
д)
Ползватели:
-
Sunerg Solar SRL, Италия;
-
Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
(27)
На всички заинтересовани страни беше изпратен документ за оповестяването, съдържащ съществените факти и съображения, въз основа на които Комисията предлага налагането на изравнителни мита върху слънцезащитно стъкло с произход от КНР. Всички страни бяха информирани за крайния срок, в който могат да представят своите коментари по отношение на оповестената информация.
(28)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
(29)
ПКНР заяви, че този документ за оповестяването не отговаря на стандартите, определени в членове 22.3 и 22.5 от Споразумението за СИМ, тъй като в него не са изложени достатъчно подробно констатациите и заключенията на разследващия орган. ПКНР обаче не даде конкретен пример за този твърдян пропуск. След като прегледа документа внимателно, Комисията е на мнение, че в него се съдържа достатъчно информация, за да може ПКНР да упражни правото си на защита.
(30)
Определена информация не беше възможно да бъде предоставена при оповестяването, тъй като ставаше дума за поверителна търговска информация, като същата бе доведена до знанието само на засегнатите включени в извадката производители износители. На включените в извадката производители износители беше изпратен специфичен поверителен документ, съдържащ изчисления и информация за всяка схема и полза, на които са наложени изравнителни мерки, и им бяха предоставени 25 дни за изразяване на становище.
5. Разследван период
(31)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или РП). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(32)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Сходен продукт
(33)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това те са приети за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Продуктов обхват
(34)
Един несвързан вносител поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че при това строителство се използва листово стъкло с много различни размери, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Вносителят предостави също така сертификат, от който е видно, че част от неговия внос касае стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. В резултат на това този внос не попада в обхвата на продукта. По отношение на останалата част от вноса му Комисията счита, че въпреки разликата в размера, това листово стъкло може също да се използва като слънцезащитно стъкло. Например, за да се избегне митото, вносителите могат да поръчат по-голям от необходимия размер на листовото стъкло, което да бъде нарязано след пристигането му в Съюза. Следователно градинарското стъкло със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, попада в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(35)
Друг несвързан вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава еднакви или много сходни технически характеристики с тези на слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различната му крайна употреба.
(36)
Съдейки по предоставените данни обаче изглежда, че по-голямата част от внасяното от този несвързан вносител стъкло не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описано по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло.
(37)
Вносителят заяви, че макар тези видове стъкло да не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Комисията счита обаче, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Следователно всички видове стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, остават извън обхвата на разследването.
(38)
От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които отговарят на техническите характеристики, посочени в съображение 32, остават в обхвата на разглеждания продукт, тъй като могат да се използват като слънцезащитно стъкло.
(39)
След оповестяването същият вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължало на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път когато митническите власти питат дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(40)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за целите на мебелирането. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, следва да се избягват онези „вратички“, които позволяват мерките да бъдат заобиколени. Положителният ефект от наличието на адекватна защита позволява да се компенсира неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(41)
Същият вносител заяви също така, че флоатното стъкло следва да бъде изключено от обхвата на продукта, тъй като се произвежда по различен производствен процес от този за пресованото стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че продуктите за обзавеждане на дома от флоатно стъкло не могат да се използват като слънцезащитно стъкло и поради това следва да се изключат от обхвата на разследването. Флоатното стъкло обаче не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като то е в съответствие с всички технически характеристики, посочени по-горе. Поверителните документи, предоставени от заинтересованите страни в хода на разследването, показаха, че флоатното стъкло може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Това се потвърждава от обществено достъпна информация в интернет (5). Поради това флоатното стъкло остава в обхвата на разследването.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(42)
Жалбоподателят твърди, че КНР субсидира своя сектор за производство на слънцезащитно стъкло. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица политически и планови документи, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(43)
Комисията преразгледа и анализира документите, посочени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПКНР и от включените в извадката производители износители, и установи, че много от тези документи показват, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло в КНР се ползва с преференциално третиране в редица области.
(44)
В своя 12-и петгодишен план (6) ПКНР определя сектора за производство на слънцезащитно стъкло като „ключов“. ПКНР също така изготви конкретен политически документ „12-и петгодишен план за фотоволтаичната промишленост“, в който стъклото е представено като ключов спомагателен материал във фотоволтаичната промишленост (ФП), за който е необходимо национално производство. Планът предвижда, че правителството ще подпомогне промишленото развитие и технологическите нововъведения, както и че ще привлече средства за промишлеността.
(45)
След оповестяването ПКНР оспори позоваването на Комисията на 12-ия петгодишен план в контекста на слънцезащитното стъкло. Това твърдение не е приемливо, тъй като в посочения план слънцезащитното стъкло е посочено изрично в глава 9, колона 6 относно „ключовите области на развитие на производството“. В 12-ия петгодишен план ясно се определят приоритетите за периода, за който се отнасят, и един от тях е производството на слънцезащитно стъкло.
(46)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на „12-ия петгодишен план за соларната фотоволтаична промишленост“, като заяви, че не подкрепя заключенията на Комисията. Това твърдение обаче беше отхвърлено, тъй като ясно противоречи на информацията, получена от други служби на ПКНР. По време на посещението в ПКНР представителите на Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) сами разясниха, че слънцезащитното стъкло е включено в посочения план, поставящ силен акцент върху подобряване на качеството, тъй като доброто качество на слънцезащитното стъкло е от първостепенно значение за насърчаването на соларната фотоволтаична промишленост.
(47)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е посочено в „12-ата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“ (7), с която се цели изпълнението на петгодишния план, както и на „Плана за дългосрочно развитие на науката и технологиите“ (8). Приоритетното внимание върху технологическите нововъведения означава разработване на нови материали. В този контекст има и конкретно позоваване на слънцезащитното стъкло.
(48)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията, като заяви, че слънцезащитното стъкло не е споменато в нито един от посочените документи. Комисията отбелязва, че и двата документа имат за цел да предоставят специфична помощ на високотехнологичните предприятия, в съответствие с посоченото в съображения 401 и 402 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013 на Съвета (9) („регламента за слънчевите панели“); в тях са изложени същите аргументи от страна на ПКНР. С двата документа се изпълняват 12-ият петгодишен план и планът за соларната фотоволтаична промишленост и се подпомагат високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, сред които има много производители на слънцезащитно стъкло.
(49)
В Решение № 40 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на адаптирането на промишлените структури“ (наричано по-долу, заедно с приложените към него „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“, „Решение № 40“) се постановява, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина (10); дават се указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти (категорията, към която принадлежат проектите, свързани със слънцезащитното стъкло), и се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (11).
(50)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 5, както и на член 17 от „Временните разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“. ПКНР заяви, че в член 5 не се споменава слънцезащитното стъкло. Тъй като обаче в него се споменава насърчаването на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина, за което е необходимо слънцезащитно стъкло, Комисията счита, че слънцезащитното стъкло попада в обхвата на временните разпоредби.
(51)
След това ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 17, в който, макар и да се предвижда, че само насърчаваните сектори следва да получат кредитна подкрепа, е добавено, че следва да се процедира „в съответствие с кредитната политика“, а не на преференциална основа.
(52)
При проверката на включените в извадката дружества и по време на посещението в ПКНР не бяха открити доказателства, че тази разпоредба е била спазена. Съответните банки не съдействаха на разследването, за да може да се провери или потвърди спазването на тази разпоредба. В действителност разследването показа, че някои предприятия се възползват от преференциално кредитиране. Поради това Комисията отхвърля твърдението на ПКНР, че кредитирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло се е извършвало „в съответствие с кредитната политика“. Ключовият момент е, че всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните сектори, към които спада производството на слънцезащитно стъкло, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(53)
През 2011 г. Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) излезе с препоръка към Държавния съвет за преразглеждане на програмата в Решение № 40. Държавният съвет издаде Решение № 9 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Указания за каталог на промишленото приспособяване“ („Решение № 9“). В този документ активно се насърчават ПКНР и публичните агенции „да направляват развитието на стратегическите сектори и да оптимизират усилията за обновяване на промишлената структура“. В точка 12, параграф 2 от Решение № 9 изрично се споменава насърчаването на производството на ултрачисто флоатно стъкло за производство на електрическа енергия от слънчева светлина.
(54)
В приетия от ПКНР национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (за периода 2006-2020 г.), се обещава „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(55)
Производството на слънцезащитно стъкло попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии, и представлява нова промишленост в Китай, както и в Съюза. В този контекст Комисията би желала също така да посочи, че едно от включените в извадката дружества е получило специфична безвъзмездна помощ от НКРР като награда за неговите нововъведения в областта на слънцезащитното стъкло, което ясно показва интереса на ПКНР към този високотехнологичен сектор.
(56)
Жалбоподателят заяви, че твърдяните субсидии се състоят от схемите, изброени в раздел В.2 по-долу. След проверката на място на включените в извадката дружества в КНР и посещението в ПКНР Комисията направи анализ на въпросните схеми, при които включените в извадката дружества са получили ползи през РП.
2. Други установени схеми за субсидиране
(57)
По време на проверката на включените в извадката дружества анализът на тяхната вътрешна документация показа наличието на субсидии от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област. Тези субсидии не са били изброени в жалбата. Въз основа на информацията, с която разполага Комисията, е трудно да се определи дали става въпрос за субсидии на ad hoc принцип или за местни програми за субсидиране. Предвид местния характер на тези схеми обаче не е логично да се очаква жалбоподателите да са наясно с подробностите за тези субсидии и с това се обяснява фактът, че субсидиите не са споменати пряко в жалбата.
(58)
Комисията поиска допълнителни консултации с ПКНР по отношение на тези други субсидии - конкретни за дадено дружество или местонахождение; които са установени в документацията на включените в извадката дружества по време на проверките на място; и не са изброени в жалбата. Тези консултации бяха предложени от Комисията, за да се гарантира редовността на процедурата в хода на разследването. ПКНР отхвърли това предложение с твърдението, че то не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението СИМ“).
(59)
Комисията счита, че тези други субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за които се твърди в жалбата и в известието за започване на процедурата, т.е. мерките включват същия вид финансов принос и полза по отношение на разглеждания продукт и следователно попадат в обхвата на определението за „субсидийна практика или практики, които трябва да се разследват“, за които по силата на член 22, параграф 2, подточка iii) от Споразумението СИМ се изисква да бъдат уточнени в известието за започване на процедурата. Списъкът на схемите, посочени в известието за започване на процедурата, не е изчерпателен, което е видно от формулировката в раздел 3 „[с]убсидиите обхващат, inter alia, […]“. Поради това Комисията стигна до заключението, че тези допълнителни субсидии попадат в обхвата на настоящата процедура.
(60)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването от страна на Комисията на Споразумението СИМ и заяви, че по нейно мнение Комисията не разполага с правно основание да наложи изравнително мито върху включен в извадката производител износител, дори ако тази субсидия е пряко свързана с практика на субсидиране, установена от жалбоподателите. Комисията не е съгласна с тълкуването от страна на ПКНР на Споразумението СИМ по тази точка. Ако жалбоподателите са установили практика на субсидиране и, наред с примерите за национални схеми, са установени ползи на местно равнище в рамките на същата практика на субсидиране, Комисията счита, че има право да наложи изравнителни мерки върху всички установени ползи. Това важи по-специално в случаите, в които установените механизми, естество и последици от ползите са същите като тези при другите схеми - вече посочени в жалбата и в известието за започване на процедурата.
3. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(61)
На 18 декември 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че ще обмисли възможността за използване на наличните факти предвид липсата на отговор от страна на държавните търговски банки, на които ПКНР е изпратило приложението, което им бе предоставено.
(62)
ПКНР отговори на 26 декември 2013 г. и изрази несъгласие с предложеното прилагане на член 28, срещу „предполагаемите държавни банки“, но не оспори факта, че банките не са отговорили на въпросника. Също така ПКНР не оспори факта, че тези банки са държавна собственост. Поради това Комисията нямаше друг избор, освен да използва най-добрите налични факти, що се отнася до информацията, която трябваше да бъде предоставена от държавните търговски банки.
(63)
След оповестяването ПКНР оспори прилагането на член 28 в замяна на липсващата информация, която беше поискана в приложението, изпратено на държавните търговски банки. Комисията не оспорва факта, че ПКНР са предоставили въпросната информация в хода на настоящото разследване -информация, която Комисията е анализирала и взела предвид, когато е било необходимо. Тъй като обаче нито ПКНР, нито държавните търговски банки, нито дружествата бяха в състояние да предоставят информация, например относно кредитоспособността, Комисията трябваше да използва „наличните факти“ съгласно член 28 от основния регламент.
(64)
По отношение на други субсидии, които не са изрично посочени в известието за започване на процедурата, във връзка с конкретна програма и които са установени по време на проверките на място на включените в извадката производители износители, Комисията използва всички налични доказателства, за да направи своите заключения. Тези установени субсидии са класирани според видовете мерки и практики, описани в известието за започване на процедурата, и Комисията предложи нови консултации относно тези субсидии на ПКНР, което обаче не прие това предложение. Комисията счита, че тези субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за чието съществуване се твърди в жалбата и известието.
(65)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията по отношение на субсидиите, установени по време на проверката на включените в извадката дружества, и във връзка с други точки, свързани със схемите за субсидиране. Комисията би желала да поясни, че в тези случаи не е прилагала член 28. В случаите когато сътрудничеството е било добро, но информацията просто не е можело да бъде предоставена - например правното основание за еднократно изплащане на субсидия не е можело да бъде предоставено - Комисията е използвала доказателствата, предоставени от засегнатото дружество, с цел да направи заключение дали въпросната субсидия е била изравнителна или не.
(66)
ПКНР твърди също така, че Комисията не е предоставила достатъчно информация при оповестяването, що се отнася до използването на най-добрите налични факти съгласно член 28 от основния регламент. Това твърдение в действителност се отнася до използването на заключенията от предишните разследвания, при които е разследвана същата субсидия. Когато случаят е такъв, Комисията се позовава на точните съображения от въпросния регламент и обобщава развитите аргументи.
(67)
ПКНР отбелязва, че документът за оповестяването не описва подробно еднократните субсидии, установени при включените в извадката дружества. Това е направено изрично с цел защита на поверителната търговска информация, предоставена на Комисията от включените в извадката дружества; не е възможно да се изготви неповерително резюме. Поверителната информация беше оповестена в пълен обем на всеки един включен в извадката производител износител. Когато правното основание беше предоставено от включения в извадката производител износител, това бе посочено в оповестяването обратно до дружеството. Във всеки случай, когато бяха предложени консултации на ПКНР относно тези субсидии, му бе предоставена и възможността да предостави допълнителна информация, което не бе направено.
4. Разследвани схеми
(68)
Комисията изпрати въпросници на ПКНР и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
преференциално кредитиране на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
кредитни линии и стратегически нисколихвени заеми, отпускани от държавни търговски банки и публични банки за развитие (12)
-
програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
експортни гаранции
-
финансирана от държавата застраховка за екологосъобразни технологии (Green express)
-
финансови предимства, произтичащи от предоставянето на достъп до офшорни холдингови дружества
-
погасяване на заеми от страна на държавата
-
програми за отпускане на безвъзмездни помощи:
-
субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки
-
фондове за външна експанзия на промишлените отрасли в провинция Guangdong
-
държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
-
доставки на антимон
-
енергийни доставки
-
предоставяне на право на земеползване
-
програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения:
-
освобождаване от подоходно облагане или облекчения, свързани с подоходното облагане, в рамките на програмата Two Free/Three Half
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за дружества с чужди инвестиции (ДЧИ) въз основа на географското им местоположение
-
освобождаване от местни подоходни данъци и данъчни облекчения, свързани с тях, за „производствени ДЧИ“
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ДЧИ, които закупуват оборудване, произведено в Китай
-
данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ
-
преференциални ставки на корпоративния подоходен данък за ДЧИ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
-
данъчни облекчения за тези предприятия при участието им в определени проекти
-
политика на преференциални ставки на подоходните данъци за предприятията в североизточния регион
-
данъчни програми на провинция Guangdong
-
освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ДЧИ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
-
други субсидии и други програми за субсидиране (включително по програми на органи на различно равнище - провинция, град, окръг или област).
5. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
5.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(69)
Комисията изпрати на ПКНР приложение, което да бъде изпратено на държавните търговски банки, публичните банки за развитие и частните финансови институции, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. ПКНР информира Комисията, че са направили това, но че не са получили отговор. Както бе посочено по-горе, поради тази причина Комисията уведоми ПКНР, че предвид липсата на сътрудничество ще приложи член 28 и ще използва наличните факти с цел да направи заключенията си по тази точка.
б) Правно основание
(70)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки (Закон за банковото дело), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г. и цитираното по-горе Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
(71)
Предишни антисубсидийни разследвания срещу КНР позволиха да се заключи, че банковата система в Китай е доминирана от държавни банки или от банките, в които държавата притежава контролния акционерен дял. Определението „ДТБ“ включва и двата типа. Комисията установи също така, че ДТБ упражняват държавна власт. Комисията не откри доказателства, че положението се е променило. Както е отбелязано в съображение 161 от регламента за слънчевите панели, което е последното разследване по този въпрос, петте най-големи ДТБ (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications и ICBC) представляват повече от 50 % от банковия сектор от гледна точка на общия им счетоводен баланс.
(72)
Въз основа на използването на наличните факти, включително фактите, установени в регламента за слънчевите панели, заключението остава същото, а именно че ДТБ са публични органи по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент, както е подробно описано в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели.
(73)
След оповестяването ПКНР оспори това заключение, като заяви че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че ДТБ са публични органи. Комисията отхвърля това твърдение, тъй като причините, поради които ДТБ са публични органи, са посочени в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели и ПКНР не е предоставило информация, която да противоречи на тези най-добри налични факти. Накратко казано:
а)
ДТБ имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
б)
въз основа на наличните факти ДТБ се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията върху приложимите лихвени проценти, които могат да предлагат;
в)
Законът за банковото дело и други законови и подзаконови нормативни актове изискват от банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(74)
Заключенията, изложени в тези съображения, са отскоро, тъй като те бяха публикувани едва в края на 2013 г.; в тях е взета под внимание настъпилата промяна през юли 2013 г. в политиката по отношение на долните граници на лихвените проценти в Китай.
(75)
Както и при предходните разследвания, Комисията се опита да провери каква е ролята на ПКНР, и по-специално на централната банка - Китайската народна банка (КНБ), на финансовите пазари и в банковия сектор във връзка с отпускането на заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло. Макар че като цяло съдействието от страна на ПКНР и КНБ беше задоволително, КНБ не предостави пълния текст на „Циркулярния документ по въпроси на коригирането на лихвените проценти по депозитите и заемите“ (YinFa № 251, 2004 г.), в който се определят минималните и максималните прагове на лихвените проценти по заеми и депозити. Във връзка с кредитирането на търговските банки (както ДТБ, така и частните търговски банки) и на публичните банки за развитие в циркулярния документ са зададени само долни граници на лихвените проценти. Що се отнася до заемите при преференциални условия и заемите, за които ПКНР е приело специфична уредба, в циркулярния документ не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Точната горна граница е посочена в приложимите за такива заеми конкретни нормативни разпоредби.
(76)
По време на извършената от Комисията проверка на място КНБ заяви, че документът не може да бъде предоставен, тъй като не е публично достъпен на техния уебсайт. Търсене в интернет обаче даде възможност да се открие копие на този циркулярен документ, както и превод на английски език, в пакет от документи, предоставени от ПКНР на органите на Австралия преди няколко години (13). При липсата на официално копие, което да е непосредствено предоставено от ПКНР, Комисията счете тази версия за автентично и пълно копие на въпросния циркулярен документ.
(77)
От циркулярния документ става видно, че НБК е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти по заеми, отпуснати от държавните търговски банки в КНР през РП. ПКНР обясни, че през юли 2013 г. КНБ е премахнала минималния и максималния праг на лихвените проценти по кредитите. Това бе прието за сведение, но тъй като информацията е получена след края на РП, тя не променя настоящите заключения. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през РП, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита ДТБ за публични органи. Във всеки случай заключенията, изложени в съображения 158-168 на регламента за слънчевите панели, запазват своята актуалност.
(78)
След оповестяването ПКНР направи няколко коментара във връзка с циркулярния документ „YinFa № 251, 2004 г.“, без да даде обяснение защо пълният текст на този циркулярен документ не е бил предоставен на Комисията и без да потвърди дали текстът, предоставен на органите на Австралия и намерен от Комисията, е надежден. Както бе установено по-рано в разследването на слънчевите панели, в циркулярния документ ясно се посочват указанията на КНБ към банките, що се отнася до кредитирането. Както бе посочено в предишни разследвания, съдържанието на циркулярния документ е важно, за да се разбере ролята на ПКНР и КНБ в определянето на политиката на банките и кредитирането.
(79)
Заключението на Комисията остава същото като направеното по-рано в регламента за слънчевите панели, а именно че, първо, член 34 от Закона за банковото дело съдържа изискването банките в КНР да извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика. Нуждите на националната икономика са определени в 12-ия петгодишен план.
(80)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „това изречение е неясно и не предоставя изрични насоки на банките да действат по определен начин“. Според тях не съществува документ, в който да са описани нуждите на националната икономика, независимо дали става дума за 12-ия петгодишен план или за който и да било друг нормативен документ/решение.
(81)
Това се различава от тълкуването на ПКНР на член 34 в разследването на слънчевите панели, където въпросният член е окачествен като „неутрален“. Комисията изразява несъгласия с оценката на ПКНР. Комисията счита - и ПКНР не е доказало противното, - че политиките по отношение на националната икономика са изложени в 12-ия петгодишен план и в специалния план за фотоволтаичната промишленост и че финансовите институции са насърчавани да отпускат заеми на насърчаваните видове промишленост, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(82)
ПКНР насочи вниманието на Комисията към други членове от Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, които следва да гарантират, че кредитите са отпуснати без намеса и след кредитна оценка. Комисията приема, че тези членове съществуват, но отбелязва, че ПКНР, банките и засегнатите дружества, включени в извадката, не са били в състояние да докажат, че кредитите са отпуснати без намеса - като се има предвид предоставянето на преференциални заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло -и след кредитна оценка - тъй като независимо от неколкократно отправените искания, не бяха предоставени като доказателство нито споразумения за кредит, нито оценка на кредитния риск, в т.ч. кредитни рейтинги, нито беше установена евентуалната им връзка с отпуснат заем на включен в извадката производител износител.
(83)
Второ, банките са задължени да предоставят кредитна подкрепа на насърчаваните отрасли по силата на Решение № 40 и Решение № 9, които имат силата на закон. ПКНР потвърди по време на проверката на Министерството на търговията, че производството на слънцезащитно стъкло е един от насърчаваните отрасли. Това е в съответствие с указанията в каталога на промишленото приспособяване от 2011 г., които бяха предоставени от ПКНР в отговорите им на въпросника и които класифицират слънцезащитното стъкло в категорията на насърчаваните сектори.
(84)
В Решение № 40 се дават насоки на всички финансови институции под формата на задължителни указания с цел да се подкрепят и подпомагат насърчаваните сектори, към които спада секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
(85)
След оповестяването ПКНР оспори оценката, направена от Комисията относно въздействието на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и на Решение № 9. Комисията отново заявява, че оценката ѝ на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи е, че в тях се определят нуждите на националната икономика. Те установяват стратегия за правителството и финансовия сектор, и по-специално за пряко кредитиране от финансовите институции на насърчаваните отрасли, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(86)
От ПКНР бе поискано да изясни правния статут на решенията на Държавния съвет, като например Решение № 40. Единственият отговор бе, че то представлява индивидуален акт на Държавния съвет и не е част от китайското законодателство. Дружеството обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на това твърдение. Изказаното от ПКНР мнение е в противоречие с публично достъпната информация, която описва Държавния съвет като най-висшия административен орган с административни законодателни правомощия. Според тези източници решенията на Държавния съвет са правнообвързващи норми (14). Въз основа на наличните факти Комисията следователно счита, че Решение № 40 и съпровождащите го решения за изпълнение, като например Решение № 9, са административни регламенти и като такива са част от китайското законодателство.
(87)
Поради това Комисията потвърждава анализа в съображение 191 от регламента за слънчевите панели, в което се стига до заключението, че Решение № 40 и Решение № 9 съдържат правнообвързващи норми за останалите публични органи и за стопанските субекти.
(88)
Комисията също така направи анализ относно това дали ПКНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на слънцезащитно стъкло по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(89)
Член 34 от Закона за банковото дело се прилага и за частните банки в Китай. ПКНР и заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че заключението относно правното положение, направено в съображение 174 от регламента за слънчевите панели, престава да бъде валидно - а именно, че ПКНР дава указания на частните банки по същия начин както на държавните банки. В член 34 от Закона за банковото дело се дават указания на банките да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (15). При тези обстоятелства, както е посочено и в съображение 188 от регламента за слънчевите панели, кредитната стратегия на ДТБ, както и на частните банки се определя от ПКНР.
(90)
След оповестяването ПКНР оспори заключението, че възлага или дава указания на частните банки в КНР, и оспори в частност важността, която Комисията е придала на член 34 от Закона за банковото дело, посочвайки, че „това което представляват „нуждите на националната икономика“, дава възможност за тълкувания и очевидно се различава в зависимост от лицето/органа, които разглеждат тази разпоредба“.
(91)
Следва да се отбележи, че макар и да изразява несъгласие с тълкуването на Комисията, ПКНР не представи собствено тълкуване на националното си законодателство.
(92)
Въпреки това, на Комисията е достатъчно да се позове на констатациите от предходните разследвания и на наличните данни в този случай с цел да потвърди заключението, че в публикуваните от КНР планове и разпоредби са изложени нуждите на националната икономика и че член 34 изисква от банките да отпускат заеми в съответствие с описаните нужди на националната икономика, които включват именно насърчаването на производството на слънцезащитно стъкло.
(93)
Поради това остава в сила констатацията, че ПКНР възлага и дава указания на частните банки да предоставят заеми на насърчаваните отрасли в съответствие с член 34 от Закона за банковото дело.
(94)
Поради това Комисията заключава, че в случай на заеми, предоставени от ДТБ в КНР, е налице финансово участие в полза на производителите на слънцезащитно стъкло под формата на пряко прехвърляне на финансови средства от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(95)
Същото доказателство сочи и че ПКНР възлага и дава указания на ДТБ (както и на частните банки), а това означава, че е налице финансово участие, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(96)
По отношение на специфичността Комисията отбелязва, че ПКНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой сектори, сред които е секторът за производство на слънцезащитно стъкло като част от фотоволтаичната промишленост, както е изложено подробно в съображение 172 от регламента за слънчевите панели. В 12-ия петгодишен план ПКНР поставя сектора за производство на слънцезащитно стъкло сред „ключовите“ отрасли. В Решение № 40 се предвижда, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина. На всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите, свързани със слънцезащитното стъкло. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(97)
След оповестяването ПКНР оспори констатацията за специфичността и по-специално тълкуването от страна на Комисията на 12-ия петгодишен план с аргумента, че той „няма правна стойност, тъй като не е обвързващ документ“. Комисията изразява несъгласие с това твърдение и отбелязва, че ПКНР е изказал същите твърдения в предишни разследвания, които също са били отхвърлени. В 12-ия петгодишен план се посочва, че той е „разработен и приет от Националния народен конгрес и се прилага със силата на закон.“
(98)
Поради това Комисията заключава, че субсидиите под формата на преференциално кредитиране като цяло не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент.
(99)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството и възложените или наредените от него заеми от частни органи се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
(100)
Както и при предишни разследвания, Комисията се опита да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. Не бяха предоставени доказателства от дружествата относно кредитния им рейтинг и банките не съдействаха при разследването. Поради това Комисията нямаше достъп до доказателства за това, че заемите, отпуснати на дружества в сектора за производство на слънцезащитно стъкло, са се основавали на оценка на риска и че лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(101)
При липсата на каквато и да било информация, предоставена от ПКНР, производителите износители или банките, Комисията се опря на наличните данни с цел да установи дали кредитирането при преференциални условия в КНР действително е донесло ползи на включените в извадката производители износители, които са получили заеми от банки в КНР.
(102)
Както при разследването по отношение на слънчевите панели, Комисията първоначално разгледа официално публикуваните лихвени проценти на КНБ по заеми в китайски ренминби юани (CNY). Средният лихвен процент през РП е бил 6,26 %.
(103)
След това Комисията коригира лихвения процент на КНБ, за да се вземе под внимание кредитният риск на засегнатите дружества. Те обаче не предоставиха независими кредитни рейтинги или подобна информация, която би позволила на Комисията да изчисли даден кредитен рейтинг. Във всеки случай Комисията установи при предишни разследвания, че кредитните рейтинги на китайските предприятия са изопачени поради подкрепата от страна на държавата и че няма доказателства за съществуването на смислена оценка на риска на получателите на заеми. Поради това Комисията приложи същата методология както при разследването за слънчевите панели и счете, че всички засегнати дружества попадат в спекулативна категория „ВВ“, както е определено от рейтинговата агенция Bloomberg.
(104)
Разликата между премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг BB и премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг AAA (които съответстват на премията на облигациите на КНР), така както е регистрирана от Bloomberg, бе добавена след това към средния лихвен процент на КНБ през РП. Полученият резултат съответства на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества, в CNY през РП, а именно 10,37 %.
(105)
При сравнение на тази референтна стойност на лихвения процент с действителния лихвен процент, начислен на засегнатите дружества през РП, Комисията заключи, че заемите са отпуснати на сектора за производство на слънцезащитно стъкло при по-ниски от пазарните условия.
(106)
След оповестяването ПКНР оспори избора на референтна стойност на лихвения процент от страна на Комисията и заключенията, до които тя е достигнала от сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент.
(107)
Сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент ясно показва, че включените в извадката производители износители, които са заели средства от китайските банки, в CNY, са платили много по-малко от обичайните търговски лихвени проценти за дружествата в тяхното финансово положение.
(108)
Второ, Комисията действително е била наясно, че КНБ е отменила минималния праг по кредитирането през юли 2013 г., което е посочено и в документа за оповестяването. Това не променя обаче заключението, че ПКНР оказва влияние върху поведението на банките при кредитирането в Китай, по-специално чрез прилагането на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и разпоредбите на член 34 от Закона за банковото дело.
(109)
Трето, Комисията е изчислила референтна стойност само за заемите, отпуснати в CNY, тъй като включените в извадката производители износители не са получили заеми от китайски банки в евро или щатски долари.
(110)
Накрая, ПКНР поиска повече информация относно основанията, поради които Комисията счита, че включените в извадката производители износители биха получили кредитен рейтинг BB. Изборът на този рейтинг се обяснява с факта, че при липсата на съдействие от страна на засегнатите банки Комисията не получи никакви доказателства за това, че е бил начислен кредитен рейтинг на един или друг от включените в извадката производители износители. Освен това присъждането на кредитен рейтинг BB не е неблагоприятен извод, а благоприятства включените в извадката засегнати дружества; защото е най-добрият рейтинг на облигациите в клас спекулативен на финансовите пазари.
(111)
Съгласно член 28 Комисията е задължена да използва най-добрите налични данни, които са взети от заключенията в регламента за слънчевите панели, в който за включените в извадката дружества е приложен кредитен рейтинг BB. Това бе счетено за обосновано в този случай и след оповестяването не бяха получени доказателства, че включените в извадката дружества са получили друг рейтинг от съответните банки.
г) Заключение
(112)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията заключава, че през РП секторът за производство на слънцезащитно стъкло в Китай се е възползвал от преференциално кредитиране както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло представлява субсидия по смисъла на основния регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и даване на указания от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(113)
Предвид наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
(114)
След оповестяването ПКНР възрази срещу използването на констатациите от предишни разследвания с цел да се достигне до заключения относно субсидирането в конкретния случай, и по-специално твърди, че Комисията е придала прекалена важност на констатациите от регламента за слънчевите панели.
(115)
Това твърдение бе отхвърлено. Както бе отбелязано и по-рано, предвид липсата на сътрудничество от страна на банките в КНР Комисията беше принудена да приложи разпоредбите на член 28 и най-добрите налични факти. Разследването за слънчевите панели е най-скорошното и съдържа най-актуалните констатации относно субсидирането в Китай. Слънчевите панели и слънцезащитното стъкло са различни продукти, но се отнасят към същия нов енергиен сектор и са обхванати от същите документи за планиране на правителството. Поради това при липсата на друга информация е целесъобразно да се използват констатациите от разследването за слънчевите панели като „най-добрите налични данни“. ПКНР също така твърди, че са настъпили значителни промени между разследването за слънчевите панели и настоящото разследване, по-специално премахването на минималния праг на лихвените проценти от КНБ през юли 2013 г. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като заключенията от разследването за слънчевите панели се отнасят до определен РП, така както настоящото разследване се отнася до собствения си РП. И в двата случая премахването на минималния праг е извършено след края на РП и поради това не засяга прилагането на член 28, нито констатациите от разследването за слънчевите панели като най-добрите налични факти.
(116)
Всички с изключение на едно от включените в извадката дружества са получили заеми както от ДТБ, така и от частни банки. Едно дружество е било финансирано единствено посредством офшорното си дружество майка и не е получило кредитиране от банки, установени в КНР.
(117)
След оповестяването едно от включените в извадката дружества оспори заключението на Комисията и заяви, че Комисията не е поискала дружеството да предостави независим кредитен рейтинг. Всъщност Комисията бе поискала от дружеството да предостави цялата информация относно получените от него заеми, но дружеството не предостави независим кредитен рейтинг. Ако дружеството е разполагало с такава информация, тогава предвид твърденията в жалбата и информацията, поискана във въпросника, то е било длъжно да я предостави. По-специално, предвид информацията в документа за оповестяването, то е трябвало веднага да предостави кредитния си рейтинг, ако е имало такъв. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(118)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, предвид липсата на смислена оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(119)
Ползата беше установена за РП, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през този период и лихвата, която е щяло да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(120)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Преференциално кредитиране
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(121)
През РП включените в извадката производители износители не са реализирали ползи в рамките на програми за субсидиране под формата на експортни кредити, кредитни линии, експортни гаранции, програмата Green Express или като ползи чрез достъп до офшорни холдингови дружества.
6. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(122)
През РП включените в извадката дружества не са реализирали ползи от субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки.
6.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни помощи и безвъзмездни помощи
а) Въведение
(123)
Включените в извадката дружества са получили значителни еднократни безвъзмездни помощи от различни публични органи на различно равнище на управление, от които са реализирали ползи през РП. Такива безвъзмездни помощи бяха установени в хода на проверката на засегнатите дружества и те не са оповестени в отговорите на въпросника от засегнатите дружества, нито са били оповестени в отговора на въпросника от ПКНР, както бе поискано. В жалбата се твърди, че производители на слънцезащитно стъкло са получили тези еднократни безвъзмездни помощи от провинциалните и местните органи на управление, и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставени без сериозен анализ (16). В известието за започване на процедурата се уточнява също, че „програмите за отпускане на безвъзмездни помощи“ представляват практика на субсидиране, чрез която се подпомага секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
б) Правно основание
(124)
Тези безвъзмездни помощи са предоставени на дружествата от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област и всички те изглеждат специфични за засегнатите дружества или са специфични по отношение на местоположението или вида на сектора. Конкретно позоваване на това, по силата на кои законодателни актове са предоставени тези ползи - в хипотезата, че има правно основание за тях - като правило не е правено, макар на Комисията често - но не винаги - да е предоставяно копие на издадения от съответния публичен орган документ, съпровождащ предоставянето на безвъзмездните средства.
в) Констатации от разследването
(125)
Едно включено в извадката дружество е получило през РП безвъзмездни помощи във връзка със зоната за икономическо развитие, в която е установено. Тези безвъзмездни помощи са били изчислени от администрацията на тази зона на ниво от 20 % от всички данъци на дружеството към местните данъчни органи, включвайки, наред с другото, корпоративния подоходен данък, данъка върху земеползването и данъка върху доходите от дивиденти.
(126)
Друго включено в извадката дружество е получило през ПР помощ в голям размер от местното държавно управление за покриване на таксите, необходими за свързването на дружеството към електроснабдителната мрежа, които по принцип дружеството е трябвало да плати. Тези средства са отпуснати на дружеството в рамките на „подпомагане на големи дружества, установени в региона“.
(127)
Друго включено в извадката дружество е получило преки безвъзмездни помощи в размер на 25 милиона CNY от НКРР, която има за цел да подпомага промишленото приспособяване за производството на високотехнологично слънцезащитно стъкло. Тази пряка безвъзмездна помощ от държавата е получена през 2006 г. и дружеството е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Следователно през РП е получена полза в размер на 2,5 милиона CNY.
(128)
Същото дружество е отразило в отчета си за 2012 г. и други безвъзмездни помощи от местните данъчни служби и от други органи на местната власт. Дружеството заяви, че повечето от тези безвъзмездни помощи всъщност не са преки прехвърляния на средства от тези органи към дружеството, а възстановявания на суми, платени на по-ранен етап на публичните органи. Тъй като не бе представено удовлетворително доказателство, Комисията не може да приеме това обяснение.
(129)
Друго включено в извадката дружество е получило преди РП пряка безвъзмездна помощ в размер на 15 милиона CNY от местната власт и е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Безвъзмездната помощ е изплатена на дружеството за развитие на фотоволтаичната промишленост (която включва сектора за производство на слънцезащитно стъкло), за ускорено изграждане на усъвършенствана производствена база в местната промишлена зона, както и за безпроблемно изпълнение на големи проекти.
(130)
Същото дружество е получило и няколко други безвъзмездни помощи преди РП и е разпределило част от безвъзмездните средства през РП. Дружеството обаче не предостави подробности относно естеството на тези безвъзмездни помощи; при липсата на такава информация бяха използвани наличните факти с цел да се стигне до заключение. Комисията направи заключението, че при липсата на други налични факти тези безвъзмездни помощи са специфични за това дружество и че отпуснатата сума през РП следва да се счита за полза.
г) Заключение
(131)
ПКНР беше приканено да предостави допълнителна информация и да пристъпи към консултации във връзка с тези безвъзмездни помощи, но то отказа да го направи. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни помощи от страна на включените в извадката дружества и при липсата на друга информация, Комисията счете, че тези безвъзмездни помощи представляват субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент предвид осъщественото прехвърляне на средства от ПКНР под формата на безвъзмездна помощ за производителите на разглеждания продукт и че по този начин е реализирана полза.
(132)
Тези безвъзмездни помощи също така са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, доколкото изглежда са ограничени до определени дружества или до специфични проекти в специфични региони и са отпуснати за конкретни нужди на включените в извадката дружества. Тези безвъзмездни помощи не отговарят на критериите за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като условията за допустимост на тези помощи и действителните критерии за подбор за предприятията, които могат да ги поискат, не са прозрачни, нито обективни и не се прилагат автоматично. Освен това няма доказателства, че отпуснатите безвъзмездни помощи са част от всеобхватна програма за субсидиране.
(133)
След оповестяването ПКНР оспори правомощията на Комисията да разследва тези безвъзмездни помощи, както и анализа на Комисията на частичната информация, с която тя разполага. Комисията обаче анализира внимателно поверителната бизнес информация, предоставена от засегнатите дружества, и в случаите когато има доказателства за полза, както и че помощта е специфична - безвъзмездната помощ е подложена на изравняване.
(134)
Във всички случаи дружествата предоставиха информация относно размера на безвъзмездната помощ и от кого е отпусната тя, дори ако в някои случаи не са разполагали с документ, доказващ правното основание, въз основа на което е предоставена помощта. Също така засегнатите дружества предимно са осчетоводили този доход в позиция „доход от субсидия“ на отчетите си, които са били заверени от независим одитор. Това бе счетено за положително доказателство за наличието на субсидия, която е предоставила подлежаща на изравняване полза.
(135)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори, по същите причини, правомощията на Комисията да разследва и да подлага на изравняване тези специфични за дружествата безвъзмездни помощи. По същите причини Комисията отхвърля неговия аргумент и отново заявява позицията си, че има правомощия да разследва тези безвъзмездни помощи и да ги подлага на изравняване, когато е целесъобразно.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(136)
Таблицата по-долу показва реализираната полза от горепосочените безвъзмездни помощи: тя съответства на получената сума през РП или на осчетоводената сума през същия период, когато засегнатото дружество е вписало сумата като амортизация.
Други програми за отпускане на безвъзмездни средства
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
7.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(137)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(138)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на КНР за подоходното данъчно облагане на предприятията по отношение на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според ПКНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази програма ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(139)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по програмата „two free, three half“, след което, според ПКНР, програмата е била преустановена.
(140)
Едно от включените в извадката дружества е предприятие с чуждестранно участие, което е прилагало въпросната данъчна схема през РП. То е било обложено със ставка на корпоративния данък в размер на 12,5 % вместо пълната ставка от 25 %, както е посочено в неговата данъчна декларация за 2012 г. и в годишния му отчет.
(141)
Комисията оповести тези констатации на заинтересованите страни и получи коментари от ПКНР, в които се твърди, че съгласно известието за преходните мерки (17) всички ползи по тази програма ще бъдат прекратени през 2012 г. ПКНР заяви, че в случай на налагане на изравнителни мита не могат да бъдат наложени мита върху реализираната по тази програма полза от страна на едно от включените в извадката дружества през РП. Този аргумент се приема, тъй като за това включено в извадката дружество, при особените обстоятелства на конкретния случай, Комисията не разполага с доказателства за продължаването на ползата.
г) Заключение
(142)
Макар че програмата „two free, three half“ е подложена на изравняване в предишни регламенти, за това включено в извадката дружество Комисията няма да наложи изравнително мито върху установената полза през РП, тъй като Комисията не разполага с доказателства, че за това включено в извадката дружество програмата или вариант на програмата биха били в сила на датата, на която са наложени мита.
7.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(143)
Тази програма позволява на предприятията, които отговарят на определени критерии да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(144)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo № 172, 2008 г.), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han № 985, 2008 г.).
в) Констатации от разследването
(145)
Програмата се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от ПКНР. Тези предприятия имат основни собствени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определен брой изисквания за допускане до финансиране по тази програма, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да представляват 3-6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени от Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.
(146)
Беше установено, че някои (но не всички) включени в извадката дружества са използвали тази програма и по този начин са платили само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите на програмата и следователно ще имат право да представят данъчните си декларации.
г) Заключение
(147)
Както бе посочено в съображения 322-326 от предишното разследване по отношение на слънчевите панели, Комисията счита тази програма за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружество. Ползата за получателите се равнява на спестения данък.
(148)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите дружества, включени в извадката, са получили такова сертифициране. Допустимостта не е автоматична и никакви обективни критерии не бяха установени от законодателството или органа, предоставящ помощта.
(149)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Комисията не изразява съгласие с тълкуването на ПКНР на законовите разпоредби и мерките за изпълнение, които показват, че програмата е ограничена до някои сектори и предприятия, подпомагани от ПКНР въз основа на критерии, които не изглеждат обективни и неутрални, като например, че тяхното производство е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа.
(150)
Допустимостта също така не е автоматична, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който е издаден след процедура за преценка от страна на компетентния орган.
(151)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(152)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък през РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
а) Въведение
(153)
В жалбата се твърди, че производителите износители на слънцезащитно стъкло са получавали субсидии по друга програма за освобождаване от преки данъци, а именно освобождаването от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия (18). Те попадат в обхвата на общите субсидийни практики на освобождаване и/или намаляване на прекия данък върху приходите, както е посочено в известието за започване на процедурата.
б) Правно основание
(154)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР.
в) Констатации от разследването
(155)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е било освободено от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия. Това дружество е подало заявление пряко до местната данъчна служба относно приспадането от облагаемия доход на дивидентите, получени от инвестиции в собствения капитал.
г) Заключение
(156)
Комисията счита, че това е субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до ползи за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
(157)
В документа за оповестяването Комисията е заявила, че тази програма за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като законодателството ограничава достъпа до тази програма до местни предприятия в КНР, които са инвестирали в други местни предприятия.
(158)
След оповестяването ПКНР оспори тези заключения, твърдейки, че освобождаването от данък на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия не може да се счита за специфично, тъй като по член 26, параграф 3 от Закона за облагането на доходите на предприятията такова освобождаване от данъчно облагане на приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия. Освен това ПКНР твърди, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат за всички местни предприятия, независимо от сектора, продукта или географското местоположение.
(159)
Макар да е вярно, че в Закона за облагането на доходите на предприятията, представен от ПКНР в настоящата процедура, се постановява по член 26, параграф 3, че такова освобождаване на данъци от приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия, Комисията продължава да е на мнение, че тази програма на субсидиране е специфична. В действителност член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията потвърждава, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми за освобождаване от данък върху доходите от дивиденти
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Други програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
а) Въведение
(161)
Освен програмите, оценени в раздели 7.1-7.3, Комисията не откри никакви доказателства за ползите, които се предоставят на включените в извадката дружества, от други преки програми за освобождаване от данъци и програми за намаляване, изброени по-горе в раздел В.4. В хода на своите проверки обаче Комисията установи други две корпоративни данъчни схеми в отчетите на едно от включените в извадката дружества, а именно във връзка с разходи за НИРД, както и облекчения и възстановяване на данък сгради и на поземлен данък. Това също попадат в категорията „пряко освобождаване от данъчно облагане и програми за намаление“, както е посочено в известието за започване на процедурата, като мерки, с които размерът на платения корпоративен подоходен данък е бил намален от данъчния орган или данъчният орган е възстановил вече платен корпоративен подоходен данък. Данъчните облекчения за разходи за НИРД също са свързани с програмата „данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ“, посочена по-горе в раздел в В.4.
б) Правно основание
(162)
Правното основание за данъчните облекчения за разходи за НИРД е член 30 от Закона за облагането на доходите на предприятията на КНР.
(163)
Що се отнася до възстановяването на данък сгради и на поземлен данък, конкретните законови разпоредби, по силата на които са предоставени такива ползи, не бяха оповестени, въпреки че на Комисията ѝ бе предоставено копие на документ - издаден от публичен орган на равнище провинция, във връзка със освобождаването.
в) Констатации от разследването
(164)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е получило облекчения за разходи за НИРД и възстановяване на данък сгради на поземлен данък. Документът, издаден от публичния орган на равнище провинция, ограничава достъпа на облекченията до новосъздадени високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии.
г) Заключение
(165)
По отношение на облекченията за разходи за НИРД Комисията счита, че тази програма на субсидиране е специфична, като се има предвид, че член 30 трябва да се тълкува заедно с член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията, който гласи, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
(166)
Възстановяването на данък сгради и на поземлен данък са специфични от гледна точка на местонахождението и вида на сектора. ПКНР беше поканено да предостави повече информация относно тези данъчни схеми в искането за допълнителни консултации, но те отказаха да го направят. Поради тази причина при липсата на друга налична информация Комисията проведе разследването си спрямо въз основа на събраните доказателства, що се отнася до прилагането на тези схеми от включените в извадката дружества.
(167)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията, твърдейки, че в документа за оповестяването Комисията не е оповестила положителни доказателства за специфичността на тези схеми. Подробната информация относно специфичността на тези програми беше оповестена само на засегнатото дружество, без да се получат коментари от него. Комисията дава повече информация относно специфичността на тези програми в съображенията по-горе.
(168)
Комисията счита тези схеми за субсидии съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(169)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми, свързани с корпоративното подоходно облагане
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
(170)
Комисията не откри предоставена полза на някое включено в извадката дружество във връзка с програмите за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита, изброени по-горе в раздел В.4.
9. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
9.1. Доставки на антимон; енергийни доставки
(171)
Полза във връзка със доставки на антимон или енергийни доставки през РП от страна на включените в извадката дружества не беше установена.
9.2. Предоставяне на право за земеползване
а) Въведение
(172)
Както е изложено също така в съображения 354-370 от регламента за слънчевите панели, предприятията не могат чисто и просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(173)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че земята е собственост на хората и не може да бъде закупувана или продавана; в него обаче паралелно се определят условията, при които правото за земеползване може да се продава на дружествата чрез покана за подаване на оферти, определяне на цената или покана за участие в търг.
в) Констатации от разследването
(174)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване; следователно цената да бъде определена по независим начин. В хода на посещението на Комисията обаче ПКНР заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (терените са разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) ПКНР определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(175)
ПКНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(176)
Що се отнася за закупените права за земеползване на включените в извадката производители износители, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била фиксирана по независим начин. Дружеството, получило право за земеползване, е предложило или начална цена или цена, която е над 5 CNY/m2, и тъй като е било единственият участник в тръжната процедура, му е било присъдено правото за земеползване.
(177)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията и заяви, че продажбата на права за земеползване на промишлеността на КНР подлежи на истински тръжни процедури.
(178)
На първо място, ПКНР твърди, че съществува истинска система за провеждане на търгове, тъй като единствената намеса на ПКНР се състояла от определяне на началната цена, в качеството му на провеждащ търга. Този аргумент се отхвърля, тъй като продажбата чрез търг обикновено включва определяне на начална от независима страна, провеждаща търга, което в случая не е така, тъй като собственикът на правото за ползване на земя е също така провеждащият търга.
(179)
След това ПКНР заяви, че минималните цени имат за цел да гарантират, че крайната цена няма да падне под „основна пазарна стойност“ за правото за земеползване. Това само по себе си представляващо един порочен кръг твърдение, като се има предвид че сумата, която се заплаща за правото на земеползване (която е фиксирана от правителството), по презумпция трябва да се равнява на пазарната цена (на която се основава на свой ред пределната минимална цена).
(180)
След това ПКНР заяви, че фактът, че не е имало други участници в търга „не може да бъде основание за предположението, че правото за земеползване не е продадено действително чрез търг“. Всъщност заключението от тези доказателства е точно обратното. ПКНР, независимо от отправените искания, не предостави доказателства дори за една цена за право за земеползване, определена чрез провеждане на търг; поради това може да се направи извод, че именно правителството определя цената и че дружествата плащат тази цена. Макар и наличието на множество участници да не е непременно необходимо условие за съществуването на система, функционираща на пазарен принцип, пълната липса на множество участници в търговете, установена за всички включени в извадката дружества е показателна, че липсата на реални пазарни цени.
(181)
По отношение на случая, в който едно от включените в извадката е платило 5 CNY/m2 повече от фиксираната от правителството цена, това дружество заяви пред Комисията, че са получили указания от компетентния орган да действат по този начин, за да изглежда, че е бил проведен търг. Поради това Комисията не може да приеме този факт като положително доказателство, че действително съществува пазар на правата за земеползване в КНР.
(182)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, фиксирана от ПКНР. Както е изложено също така в регламента за слънчевите панели (в съображения 361-370), правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референта стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
г) Заключение
(183)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на ПКНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до ползи за дружествата получатели. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на право на земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(184)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, букви а) и в) от основния регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните сектори, към които се отнася секторът за производство на слънцезащитно стъкло. Член 18 от Решение № 40 ясно пояснява, че секторите, които са включени в категорията „ограничена“, нямат право на достъп до право на земеползване.
(185)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на право на земеползване на китайските промишлени сектори не съответства на пазарните условия (19).
(186)
ПКНР оспори констатацията на специфичността, като заяви, че ограниченията в Решение № 40 не могат да бъдат използвани с цел да се докаже предоставяне на полза от специфично естество. Този аргумент се отхвърля, тъй като целта на Решение № 40 е да се предоставят права за земеползване на насърчаваните сектори. Производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор; следователно предоставянето на право за земеползване на производителите на слънцезащитно стъкло е обхванато от разпоредбите на Решение № 40.
(187)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори констатациите на Комисията с твърдението, че в КНР действително имало функциониращ пазар на права на земеползване. Анализът, който обаче дружеството прави на системата на правата на земеползване в Китай не води до заключението, което предявяват. То не успява да покаже, че правото на земеползване се оценява от независими експерти; че то се продава чрез търгове, проведени по независим начин; че цената на правото на земеползване се определя от пазара вследствие на ата за земеползване се фиксира от пазара като резултат от конкурентен процес на подаване на тръжни оферти, както и че цените не са изопачени под влияние на държавната подкрепа.
(188)
След това същото дружество направи твърдението, че, независимо от факта, че Комисията е трябвало да установи съществуването на функциониращ пазар и оттук - липсата на субсидиране, Комисията е трябвало да сравни цените на правото на земеползване на това дружество с референтна стойност, а именно цените на правата на земеползване в провинцията, където е установено дружеството. С оглед на факта, че Комисията установи, че няма подходяща пазарна референтна стойност в тази провинция, този аргумент беше отхвърлен.
д) Изчисляване на процента на субсидията
(189)
Ползата е разликата между платената цена за право на земеползване и подходяща външна референтна стойност. Както в регламента за слънчевите панели, тази външна референта стойност е пазарната цена на земята в отделната митническа територия на Тайван, Пенгу, Кинмен и Матцу („Китайски Тайпе“).
(190)
След оповестяването ПКНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност и поиска повече информация относно основанията, поради които Китайски Тайпе е подходящ. Както е обяснено в съображение 467 от регламента за слънчевите панели Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото ниво на икономическото развитие и икономическата структура, които преобладават в Китайски Тайпе и в по-голямата част от китайските провинции и градове, където съдействащите производители износители са установени;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
големият процент промишлена инфраструктура в тайванските и китайските провинции;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на терените и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе с тези в КНР; и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(191)
Предвид всички тези фактори Комисията заключи, че цените на правото за земеползване в КНР, при преобладаващи пазарни условия, за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе.
(192)
Едно от включените в извадката дружества предложи следното: ако е трябвало да се използва външна референтна стойност, е следвало да се вземе предвид БВП на провинцията, където е установено дружеството, и референтната стойност да съответства на „актуалните цени на земята в Египет, Армения, Гватемала, Конго, Монголия или Индонезия“, тъй като тези държави имали „сходно равнище на развитие“. Това твърдение бе отхвърлено поради следните причини:
а)
равнището на икономическо развитие не е единственият от изброените по-горе фактори, поради който Китайски Тайпе беше подходящ за сравнение;
б)
дружеството се позовава на провинцията, където е установено, а не на града, в който БВП на глава от населението е много по-висок, отколкото на обкръжаващата го провинция; и
в)
то не представи други аргументи, освен този за БВП, с които да обоснове, че някоя от другите външни референтни стойности би била по-подходяща от Китайски Тайпе.
(193)
Друго от включените в извадката дружества отбеляза след оповестяването, че използването на Китайски Тайпе не е било уместно във връзка с икономическото положение на провинцията, където е установено дружеството, но не предложи друга референтна стойност. При липса на други предложения за референтна стойност се потвърждава използването на използването на Китайски Тайпе.
(194)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВТ, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правото на земеползване е валидно за срок от 50 години и се амортизира на тази основа, ползата, която е реализирана полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(195)
Размерът на субсидията, установена за предоставянето на земя на занижени цени (LTAR) е, както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Заключение относно субсидирането
(196)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за цялото дружество за РП.
(197)
С цел да определи маржовете на общата субсидия, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП.
(198)
След това бе изчислен размерът на субсидията на m2 на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през РП, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ на m2.
(199)
След оповестяването ПКНР изтъкна, че Комисията не е взела предвид изчислените дъмпингови маржове в паралелната антидъмпингова процедура при публикуване на маржовете на субсидията в момента на оповестяването и че Комисията разглежда само въпроса за „двойното отчитане“ при изчисляването на митото, което следва да се наложи.
(200)
ПКНР поискаха, когато бъде установено, че причината за дъмпинг е субсидиране, това да се вземе предвид при изчислението на маржовете, също както при изчислението на митата.
(201)
Като се има предвид, че мерките в настоящия случай се ограничават до маржа на вредата, такова действие не би довело до промяна на действително наложените мита. Поради това Комисията не счете за необходимо да се разгледа естеството на тези твърдения.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(202)
Осем производители, които са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП, са заявили интереса си след започване на процедурата. На Комисията не са известни други производители на сходния продукт от Съюза. Поради това Комисията счита, че посочените осем производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(203)
За установяване на общото производство на Съюза през РП беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросника. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП е оценено на близо 21 734 000 m2.
(204)
След оповестяването ПКНР отбеляза разлики между данните, посочени в документа за оповестяването, и тези, които се съдържат в жалбата, по отношение на промишлеността на Съюза. То заяви също така, че те са показателни за липсата на обективни и достоверни доказателства, което поставя под въпрос достигнатите от Комисията заключения.
(205)
Установените от ПКНР разлики между данните в жалбата и документа за оповестяването са резултат от факта, че всички данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха проверени на място и където бе необходимо, бяха актуализирани. Тъй като извадката представлява 79 % от общите продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, Комисията не може да приеме аргумента, че използваните доказателства, въз основа на които Комисията е достигнала до своите заключения, не са били обективни и надеждни.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(206)
Производството на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е било предназначено за собствено потребление. Следователно не беше необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
3. Потребление на Съюза
(207)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe, като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(208)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(209)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза се увеличава с 65 % между 2009 г. и 2011 г., но през РП намалява спрямо 2011 г. Потреблението през 2012 г. обаче е останало значително над нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличението на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. раздел Д.2.3 по-долу).
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял на субсидирания внос от засегнатата държава
(210)
Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по код по КН 7007 19 80 - Други - Стъкла, образувани от залепени листове (слоести стъкла), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe. Субсидираният внос в Съюза от засегнатата държава се променя, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe и жалбата.
(211)
През разглеждания период обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на вноса от КНР на разглеждания продукт на пазара на Съюза (увеличение от 7,2 % до 30,5 %).
(212)
Потреблението на производството на Съюза също е нараснало до 2012 г. Независимо че пазарът на Съюза се е свил през 2012 г., китайските производители износители са съумели да увеличат общия обем на вноса си.
(213)
След оповестяването ПКНР заяви, че Комисията е използвала силно завишени данни, тъй като статистическите данни на КНР за износа видимо сочат много по-нисък износ през РП в сравнение с обема на вноса, посочен в документа за оповестяването, и поиска обяснение за това как са изчислени тези обеми.
(214)
Комисията първо отбелязва, че статистическите данни за износа, представени от ПКНР, включително за всички видове закалено стъкло, са повече от 2,5 пъти по-ниски от статистическите данни на Евростат за целия код по КН ex 7007 19 80 за 2012 г. Следователно не може да се разглеждат като достатъчно надеждни.
(215)
Комисията основава изчисленията си на информацията, предоставена от жалбоподателя и от Glass for Europe. Тези данни са на разположение в неповерителната преписка. Комисията свери тази информация с проверените данни, предоставени от включените в извадката производители износители и от други оказали съдействие производители износители. Както е посочено в раздел А.3.3 по-горе, съдействащите производители износители съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г. Следователно Комисията няма причини да вярва, че информацията, на която се основават констатациите ѝ, е недостоверна. Освен това ПКНР не предостави никакви доказателства в подкрепа на своето твърдение.
4.2. Цени на субсидирания внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(216)
Средната цена на субсидирания внос в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на китайските производители износители.
(217)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(218)
С цел да се определи подбиването на цените през РП коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, обработка и товарене, а именно 0,40 EUR/m2, и 3 % вносно мито. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %, т.е. среднопретеглено с 11 %.
(219)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в цитираното съображение по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от субсидирания внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(220)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(221)
Както е обяснено в раздел А.3.2 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(222)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи анализ на макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от Glass for Europe и от жалбоподателя данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията направи анализ на микроикономическите показатели въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(223)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране.
(224)
Бяха оценени следните микроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(225)
Един производител износител заяви, че Комисията не е провела анализа на вредата в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент, тъй като е извършила анализа на вредата въз основа на два отделни и, по негово мнение, разнородни набори от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че твърдяното несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения, що се отнася до адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(226)
Същата страна се позова на определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни като спадащи било към макро-, било към микроикономическите данни.
(227)
Комисията не може да приеме това твърдение. Става дума за методология, приложима в случаите на съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. Всички фактори, посочени в член 8, параграф 4 от основния регламент, бяха разгледани в анализа. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата беше проведен в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент.
6. Макроикономически показатели
6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(228)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Производствен обем (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(229)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Още в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза има излишен производствен капацитет. Поради бързото нарастване на потреблението на Съюза този излишен капацитет се свива до 2011 г., тъй като производственият капацитет на Съюза - независимо от нарастването му - се увеличава с по-бавни темпове от потреблението на Съюза. Производственият капацитет продължава да нараства през 2012 г., докато потреблението на Съюза намалява. Производството нараства от 2009 г. до 2011 г., след което през РП намалява с 30 %. Поради съществуващите капацитети промишлеността на Съюза е могла бързо да увеличи производството, за да задоволи силния растеж на търсенето в Съюза до 2011 г. В същото време, като реакция на растежа, наблюдаван от 2009 г. до 2011 г., промишлеността на Съюза добавя още капацитет, който едва частично влиза в експлоатация през РП. Това води до рязък спад в използването на капацитета през РП в сравнение с предходните години.
(230)
Макар че през разглеждания период промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението, докато използването на капацитета, след отбелязаното значително увеличение през първите три години от разглеждания период, намалява през РП. Това съвпада с увеличаването на пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава и нелоялната конкуренция, с която се сблъскват основните клиенти на промишлеността на Съюза, каквито са ползвателите в сектора за производство на слънчеви панели, поради китайския дъмпинг и субсидиране, установени и в този сектор.
6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(231)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(232)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 22,7 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 65 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 88,6 % през 2009 г. на 65,8 % през РП, т.е. значително намаление с 25,7 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от субсидирания внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
6.3. Растеж
(233)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като например производство, продажби, и в пазарния ѝ дял при съпоставка с динамиката на потреблението. Въпреки нарастването на потреблението през разглеждания период пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 321 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла да отбележи ръст успоредно с разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
6.4. Заетост и производителност
(234)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(235)
Заетостта като цяло нараства с 52 % между 2009 г. и РП. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през РП. В сравнение с 2009 г. през периода 2010-2011 г. производителността се увеличава съвсем слабо. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малко на брой служители. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това се дължи на отбелязания спад в производството от порядъка на около 30 %, което се отразява отрицателно на използването на капацитета през същия период.
(236)
Поради това през РП заетостта намалява в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
6.5. Размер на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(237)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на размера на действителните маржове на субсидията върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(238)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишно субсидиране, не е от значение за оценката.
7. Микроикономически показатели
(239)
Както е посочено по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Въпреки че по-голямата част от включените в извадката производители от Съюза са осъществявали дейност в сектора за производство на слънцезащитно стъкло по-рано, всички дружества е трябвало да инвестират в специализирани инсталации за производство на слънцезащитно стъкло, които напълно се различават от тези за производството на обикновено стъкло, тъй като степента на чистота и съдържанието на желязо при стъклото са много различни, също както и цялостното качество. Освен това стъклото трябва да се темперира, какъвто не е случаят с обикновеното стъкло. Накрая, на стъклото се нанася и покритие. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без изопачаващото въздействие на началния етап на започване на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са посочени и индекси.
7.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(240)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Индекс 2009 г.
100
64
64
71
Индекс 2010 г.
157
100
101
112
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(241)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато е отбелязан спад със 7,9 % спрямо 2011 г., с 9,5 % спрямо 2010 г. и с 23 % спрямо 2009 г. Продажните цени на производителите от Съюза намаляват с по-бавни темпове в сравнение с наблюдаваната тенденция при продажните цени на продуктите от засегнатата държава. Например между 2011 г. и 2012 г. китайските цени намаляват с 11 %, а тези в Съюза с 8 % през същия период.
(242)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение раздел Г.4.2 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение за всеки вид на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през РП. Това се дължи на факта, че не всички видове на продукта, които са произведени от промишлеността на Съюза, са изнасяни от включените в извадката китайски производители износители.
(243)
След оповестяването ПКНР твърди, че при оценката на средните китайски цени Комисията не е взела предвид разликата между изнасяните от китайските производители износители видове на продукта и продаваните от производителите на Съюза. Според него обстоятелството, че се споменава наличието на голяма разлика между средната продажна цена на промишлеността на Съюза и средната продажна цена на китайските производители износители, е довело до подвеждащо представяне на фактите предвид разликата между продажните цени на Съюза и китайските цени на вноса.
(244)
Както е посочено по-горе, Комисията направи подробно сравнение за всеки вид на продукта с цел да определи нивото на подбиването, което безспорно е част от анализа на вредата. Освен това тя ясно посочи причината за разликите, а именно, че китайските производители износители не са произвеждали всички видове на продукта, произведени от промишлеността на Съюза. Следователно не може да се твърди, че представянето на фактите от Комисията е било невярно и подвеждащо.
(245)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с над 10 % между 2011 г. и РП, но остават сравнително непроменени в периода 2010-2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода 2009-2011 г. Увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. се дължи на намаляването на обема на производството.
(246)
ПКНР също така заяви, че намаляването на средната единична продажна цена през разглеждания период е обусловено, между другото, от постигнатата производствена ефективност. Освен това увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. очевидно не се дължи на намаляването на обема на производството, а на увеличението на производствения капацитет.
(247)
Всъщност в резултат от постигнатата ефективност в периода 2009-2011 г. производствените разходи за единица продукция намаляват и по този начин допринасят за спада на единичната продажна цена. Комисията обаче установи, че през РП средната продажна цена е паднала далеч под средните производствени разходи за единица продукция, като по този начин обхваща само 88 % от тях. В същото време нарастването на производствения капацитет на включените в извадката дружества не би могло да е причина за увеличението на производствените им разходи за единица продукция. Всъщност между 2011 г. и 2012 г. производственият им капацитет нараства само с 2,6 %, а средните им производствени разходи за единица продукция през същия период нарастват с 10,6 %. Съответно въпросните твърдения се отхвърлят.
7.2. Разходи за труд
(248)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(249)
В периода между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Съществено увеличение с 4,8 % обаче е наблюдавано в периода между 2011 г. и РП. Общото увеличение на разходите за труд може да се обясни отчасти с разходите, направени от някои производители от Съюза във връзка с извеждането от експлоатация на фабрики в периода между 2011 г. и РП, т.е. с необходимостта да се плащат заплати на наетите лица, въпреки че действително те не са работели.
7.3. Запаси
(250)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(251)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода между 2011 г. и РП и с 15 % между 2009 г. и РП, но намаляват с 11,6 % в периода между 2010 г. и 2011 г.
(252)
След оповестяването ПКНР твърди, че тенденциите при запасите са без значение, тъй като увеличението им в абсолютно и в относително изражение е много ниско.
(253)
Като се има предвид динамиката на цените, не е икономически изгодно даден производител да поддържа големи запаси, тъй като стойността им намалява бързо. Следователно логично е да се очаква производителите от Съюза да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт между 2011 г. и РП, макар и доста ограничено, е подходящ показател с цел да се установи дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Големият обем на запасите в абсолютно изражение през 2010 г. трябва да се разглежда с оглед на факта, че продажбите са били на много по-високо ниво през тази година в сравнение с РП.
7.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(254)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(255)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(256)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено в раздел Г.7 по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намалява през 2011 г., когато субсидираният внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(257)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад с 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(258)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(259)
В таблица 10 е показано, че след началния етап на започване на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009-2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(260)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009-2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009-2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г. Спадът през 2012 г. е логично следствие от факта, че промишлеността на Съюза е претърпяла загуба през РП.
(261)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
8. Заключение относно вредата
(262)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при повечето показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, през разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива поради по-голямото увеличение на потреблението през този период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(263)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(264)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че през РП продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени разходи, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която отбелязва значителни отрицателни стойности през РП.
(265)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това, въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, те се увеличават в периода от 2011 г. до РП. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в раздел Г.7.4 по-горе, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират със субсидирания внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(266)
След оповестяването ПКНР окачестви оценката на Комисията като непоследователна, тъй като в нея се твърди, че инвестициите са били главно за НИРД, а също така заяви, че капацитетът е нараснал през РП в очакване на повишено търсене. Тези твърдения не са непоследователни, а взаимнодопълващи се: инвестициите в нови видове на продукта през същия период неминуемо водят и до нарастване на капацитета. Освен това, макар и тези инвестиции действително да са увеличили разходите на промишлеността на Съюза, те са също така важен показател за това, че промишлеността на Съюза полага всички усилия, за да остане конкурентоспособна.
(267)
Следователно може да се стигне до заключението, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на субсидирания внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(268)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(269)
В съответствие с член 8, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен субсидирания внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на субсидирания внос.
1. Въздействие на субсидирания внос
(270)
В рамките на разследването бе отчетен определен ръст на субсидирания внос през разглеждания период, като обемът му бележи увеличение с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса, както и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Налице е очевидно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. С други думи: вносът нараства със значително по-бързи темпове от пазара на Съюза, докато в същото време производителите от Съюза губят пазарен дял в полза на субсидирания китайски внос. Както се посочва в раздел Г.4.2, при разследването също така беше установено, че субсидираният внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП.
(271)
Разследването показа, че цените на субсидирания внос са намалели с 27,2 % през разглеждания период и че това е довело до още по-големи разлики между цените на производителите от Съюза и тези на производителите износители. В контекста на този значителен ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при което започва да работи на загуба. След началния етап през 2009 г. производителите от Съюза постигат стабилни нива на печалба през 2010 г. и 2011 г. През РП обаче производителите от Съюза отбелязват значителни загуби.
(272)
След оповестяването няколко заинтересовани страни оспориха заключението на Комисията, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Те заявиха, че няма съвпадение във времето между вредата и увеличаването на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че между 2009 г. и 2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е била 4,96 EUR/m2 - сума, която е близо до тази през 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(273)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(274)
Страните също така заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и субсидирания внос от КНР не може да бъде оценено въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(275)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. През разглеждания период цените на вноса спадат с 27,2 %.
(276)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличава значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нараства със 150 % през същия период. През РП, на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 %, обемът на вноса от КНР се увеличава допълнително с повече от 35 %. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП и силното нарастване на субсидирания китайски внос. Също така логиката изисква да измине известен период от време преди да бъдат почувствани от производителите от Съюза някои неблагоприятни последици от нарасналия субсидиран внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(277)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна, независимо от регистрираното увеличение при китайския внос в същата година, не променя заключението, според което през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания китайски внос.
(278)
През РП, на фона на спад в потреблението с малко повече от 19 %, китайските производители износители:
а)
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
б)
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза е наблюдаван спад от 32 %, а също така
в)
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с над 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(279)
Въз основа на изложения по-горе анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на субсидиран внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(280)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Средна цена (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(281)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,7 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(282)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този внос е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна, средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(283)
Предвид ниските като цяло обем на вноса и пазарни дялове на вноса от трети държави, както и равнищата на цените им, Комисията стига до заключението, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(284)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(285)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009-2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това изглежда се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (а именно САЩ и Канада).
(286)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (през началния етап), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(287)
Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, е основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Разследването потвърди също, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави. Поради това Комисията не може да направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(288)
След оповестяването няколко страни оспориха констатациите на Комисията, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Те са на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Те считат също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че докато цените на световния пазар са бележели спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросните страни заявиха, че спадът в продажбите за износ на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за понесената вреда.
(289)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Случаят изглежда не е такъв. В действителност въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(290)
Същите страни заявиха също, че разследването е засегнало пазара на Съюза и не е подложило на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(291)
Освен това, дори да се приемело, че констатациите на институциите на ЕС са били верни, те приписвали вредата, причинена от други фактори, на субсидирания внос в Съюза. Следователно китайския износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не бил субсидиран внос в ЕС и като такъв е квалифициран като друг фактор, вредните последици от който не можело да бъдат приписвани на субсидирания внос.
(292)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя нямаше за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(293)
В същия дух Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на субсидирания внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намаления износ на промишлеността на Съюза към неговите основни дестинации сред третите държави, в контекста на факта, че тези пазари не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордната 2010 и 2011 година повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са осъществявани на пазара на Съюза.
(294)
Поради това Комисията стигна до заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза
2.3. Развитие на потреблението и капацитета
(295)
Както е посочено в раздел Г.3 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза се увеличава с 65 %. Най-високата стойност е регистрирана през 2011 г., когато увеличението е 105 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва в пълна степен от това увеличение на потреблението. Общите ѝ продажби нарастват значително до 2011 г., но с по-бавни темпове от пазара. След това през РП се наблюдава спад като цяло. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25,7 % спрямо 2009 г. (- 15,8 % спрямо 2011 г.). Обратно на това пазарният дял на Китай, както и обемът на неговите продажби се увеличават значително, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, което води до увеличение от 68,4 % за този период и общо увеличение от 321 % за целия период. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(296)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се субсидиран внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският субсидиран внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза.
(297)
След оповестяването няколко страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на спад в потреблението на Съюза. Според тях това е единственият фактор, който изглежда регистрира спад за първи път през 2012 г. и който може да бъде разумно свързан с вредата, макар че вносът от Китай още през 2011 г. е бил на цени, сравними с тези през 2012 г.
(298)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (през 2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза нараства общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се увеличава с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(299)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както е посочено в таблица 10 по-горе, 2010 г. е годината, през която промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 % през същия период. На последно място, ако спадът в потреблението през РП е причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад е трябвало да се отрази и на китайския внос. Случаят обаче явно не е такъв. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(300)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение. Поради това Комисията стигна до заключението, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(301)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4, неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г. Разследването разкри, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % между 2011 г. и края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички останали дружества на пазара бележи леко намаление през същия период. Вследствие на това като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението на Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е бил висок още в началото на разглеждания период и остава висок и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(302)
След оповестяването няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание твърдяния излишък на производствени мощности като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета не е можело да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като промишлеността на Съюза винаги се е сблъсквала със сериозна пропаст между производствения капацитет и потреблението, което, по тяхно мнение, не е икономически изгодно. Една страна освен това заяви, че обстоятелството, че е имало нов участник на пазара между 2011 г. и края на РП, е допринесло за понесената вреда, тъй като е повишило конкуренцията на вътрешния пазар.
(303)
Страните също така изтъкнаха, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет, в съчетание със спад в продажбите за износ, са довели до ниско ниво на използване на производствения капацитет. Това слабо използване на капацитета е причинило високите фиксирани разходи, които, по мнение на въпросната страна, са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза, ангажирана с производството на слънцезащитно стъкло.
(304)
Комисията отбелязва, че нивото на капацитета на цялата промишленост на Съюза винаги е надвишавало общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 % само през ПР.
(305)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение от само 4 % между 2010 и 2011 г. и от 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(306)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и, макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че нивото на капацитета на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразно.
(307)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар да е разполагал с висок капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС - през РП. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че е довело до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за използването на този капацитет. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял между 2011 и 2012 година.
(308)
Разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са били от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но все пак остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху себестойността на продукцията, но това въздействие не е било значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още беше на ниво 65 % през РП.
(309)
И на последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително по причина на горното обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(310)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и по съвкупност, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(311)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага (20), около 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15-20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло.
(312)
След оповестяването две от страните изтъкнаха, че, в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011 г. и началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на финансовата 2011/2012 година поради необходимия интервал от време между двете събития.
(313)
Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (21) Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от схемите за финансово подпомагане - предимно преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че орязването на ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата (22). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава сравнително високо през същия период 2009-2012 г.
(314)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а оттам и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(315)
Аналогично на горното заключение, предвид това че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 година не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(316)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че развитието на потреблението на слънчеви модули не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение
(317)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Комисията анализира други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, износа на промишлеността на Съюза, промените в моделите на потребление и на производствения капацитет или състоянието на пазара на някои от потребителите на разглеждания продукт. Никоя от тези причини - анализирани поотделно или заедно, не може да се разглежда сама по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(318)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, бе направено заключението, че субсидираният внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 6 от основния регламент.
(319)
След РП няколко производители на слънцезащитно стъкло обявиха публично спирането на тяхната производствена дейност, което неизбежно преобразува значителен оперативен капацитет в неизползван капацитет. Това допълнително засилва причинно-следствената връзка, установена по-горе, и показва опустошителните последици от субсидирания внос върху промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(320)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за субсидиране, причиняващо вреда, приемането на мерки в конкретния случай ясно не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(321)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от субсидирания внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си мощности, а други са изправени пред неплатежоспособност (23). При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(322)
Очаква се с налагането на антисубсидийни мита да се отстранят последиците от вредоносното субсидиране и да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че те да отразяват производствените цени, като по този начин тя ще подобри своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние.
(323)
Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло.
(324)
На последно място, има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския субсидиран внос, да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(325)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение ще стане нетърпимо в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това, освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, и други производители могат да изпаднат в неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(326)
Това наложи извода, че налагането на антисубсидийни мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(327)
Основната стопанска дейност на двамата оказали съдействие вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(328)
Изказано беше твърдението, че налагането на мерките по отношение на разглеждания продукт би се отразило неблагоприятно върху стопанската дейност на вносителите. На първо място бе отбелязано, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави, от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(329)
Поради това се стигна до заключението, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(330)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
4. Интерес на ползвателите
(331)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима ползватели изразиха подкрепа за налагането на антисубсидийни мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което невинаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антисубсидийни мерки. Според тези ползватели налагането на антисубсидийни мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(332)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6-8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антисубсидийни мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малко от 1 %. Това се дължи главно на факта, че оказалите съдействие ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза.
(333)
Следователно въпреки че евентуалното налагане на антисубсидийни мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули, произвеждани от промишлеността на Съюза.
(334)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, които няма да бъдат неблагоприятно засегнати от налагането на антисубсидийни мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(335)
Предвид изложеното по-горе Комисията отхвърли представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(336)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антисубсидийната процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антисубсидийни мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(337)
Тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място, Комисията отбелязва, че картелът е спрял да развива дейност през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. Второ, нито един от включените в извадката производители от Съюза не е бил част от картела, както и нито един от настоящите производители от Съюза, регистрирали най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антисубсидийни мита да окаже каквото и да било въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(338)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(339)
Пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването и не се разглежда като свързан пазар. Разследването показа, че през РП производителите от Съюза действително са продължили да бъдат конкурентни в тази пазарна ниша независимо от относително по-високите начислявани от тях цени, тъй като техните продукти с покритие имат конкурентно предимство по качество на пазара. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Следователно този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(340)
Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползват от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това този аргумент също следва да бъде отхвърлен.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(341)
Предвид изложеното по-горе бе направено заключението, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, интересът на Съюза изисква да се наложат окончателни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(342)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(343)
За да се определи равнището на мерките, бяха взети предвид установеният процент на субсидията и необходимият размер на митото с цел да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърля установеният процент на субсидията.
(344)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос.
(345)
Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да реализира при липса на вредоносно субсидиране. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция.
(346)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(347)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
(348)
След оповестяването една страна оспори маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Страната заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(349)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба не се основава на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския субсидиран внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се е отличавало съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския субсидиран внос. Изявлението на страната в тази връзка, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. беше на сходно равнище с това през 2012 г. Също така, в течение на 2010 г. промишлеността на Съюза изграждаше допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отрази неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
2. Мерки
(350)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 15 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - маржа на субсидията или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на равнището на установения процент на субсидиите.
(351)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(352)
Ставката на окончателното мито за оказалите съдействие невключени в извадката китайски дружества, посочени в приложението, се определя като среднопретеглена ставка от ставките за включените в извадката дружества.
(353)
Въз основа на посоченото по-горе размерът на митата, които ще бъдат наложени, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Всички други дружества
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Гореизложените изравнителните мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(355)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват състоянието в момента на разследването, що се отнася до подбраните в извадката дружества, като средната стойност на митническите ставки, наложени върху тях, е приложена към оказалите съдействие дружества, които не бяха избрани за участие в извадката.
(356)
Тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, включително от субекти, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(357)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на изравнително мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови структури за производство или за продажба), следва да се изпраща до Комисията заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(358)
С цел да се гарантира правилното прилагане на изравнителното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП, освен ако са оказали съдействие на разследването.
(359)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че адвалорните антидъмпингови и изравнителни мита не са ефективни и поиска Комисията да наложи мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Освен това няколко ползватели също предложиха да се използва МВЦ. Причините, изтъкнати от страните, както и причините, поради които Комисията е отхвърлила тези искания, са изложени в съображения 144-168 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 470/2014 на Комисията (24) („регламента за окончателните антидъмпингови мерки“).
(360)
След оповестяването тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг под формата на МВЦ. Комисията отхвърли предложените гаранции поради причините, изложени в съображения 172-179 от регламента за окончателните антидъмпингови мерки.
(361)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 и с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие), се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на изравнителното мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
Всички останали дружества
17,1 %
B999
3. Индивидуалните ставки на изравнителното мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 12,4 %.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
A BIZOTTSÁG 471/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. május 13.)
a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2013. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy Kína) származó szolárüveg Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan (2).
(2)
Az eljárást a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2013. március 14-én az EU ProSun Glass (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes szolárüveg-termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a szolárüveg támogatására és az ezáltal okozott jelentős kárra vonatkozóan, amelyet a Bizottság elegendőnek talált az eljárás megindításához.
(3)
Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a Kínai Népköztársaság kormányát (a továbbiakban: a kínai kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott panasz érkezett hozzá, amely szerint a Kínából származó szolárüveg támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációra hívta a kínai kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
(4)
A kínai kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor a Bizottság megfelelően figyelembe vette a kínai kormánynak a panaszban szereplő támogatási programokkal kapcsolatos észrevételeit. A konzultációkat követően a kínai kormány beadványokat nyújtott be.
2. A párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás
(5)
A Bizottság 2013. február 28-ánaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínából származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(6)
A 2013/1205/EU bizottsági rendelettel (4)2013. november 27-én a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a szolárüveg Kínából származó behozatalára.
(7)
Az e szubvencióellenes vizsgálat, illetve a párhuzamosan folyó dömpingellenes vizsgálat keretében végzett kárelemzések az uniós gazdasági ágazat ugyanazon meghatározására, az ágazatot képviselő ugyanazon uniós gyártókra és ugyanazon vizsgálati időszakra épülnek, és eltérő megállapítás hiányában ugyanazon következtetésekhez vezettek. Ez megfelelőnek tűnt a kárelemzés racionalizálása és a mindkét eljárás tekintetében egybehangzó megállapítások elérése szempontjából. Ezért a kárral kapcsolatban bármelyik eljárás során tett észrevételeket mindkét vizsgálatban figyelembe vették.
3. Az eljárásban érintett felek
(8)
A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert importőröket, beszállítókat, forgalmazókat, felhasználókat és az ismert érintett szövetségeket, valamint a kínai hatóságokat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték a vizsgálatban érintett összes felet, hogy jelentkezzen a Bizottságnál.
(9)
A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(10)
A panaszosok, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a kínai hatóságok ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és a meghallgatását indokolttá tévő különleges okokat igazolta.
3.1. Mintavétel
(11)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkének megfelelően a vizsgálatba bevont kínai exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja.
3.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(12)
A Bizottság öt vállalatot vett fel a mintába a hasonló termék tekintetében a vizsgálati időszak alatt elért legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján azon nyolc gyártó közül, amelyek felvették vele a kapcsolatot.
(13)
Az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság úgy döntött, hogy a kiválasztott öt vállalat egyikét kiveszi a mintából, mivel arról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából nem reprezentatív abból kifolyólag, hogy a mintába való felvétel kapcsán felmerült nyolc gyártó közül ez volt az egyetlen induló szakaszban lévő vállalkozás. Emiatt a Bizottság úgy vélte, hogy amennyiben ez a vállalat bekerül a mintába, fennáll annak a kockázata, hogy a kármutatók - és különösen a jövedelmezőség - nem feltétlenül adtak volna valós képet az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.
(14)
Következésképp a végeleges mintában négy uniós gyártó szerepelt. A végleges mintában szereplő gyártók termelése az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítésének 79 %-át adta a vizsgálati időszakban. Ezért a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősült.
(15)
Három uniós gyártó kérelmezte, hogy az alaprendelet 29. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A Bizottság megvizsgálta az előadott érveket, és helyt adott ezen kérésüknek. Tekintettel az uniós gyártók korlátozott számára, a nyilvánosságra hozatalkor kiadott általános tájékoztatóban más neveket sem hoztak nyilvánosságra, mivel ez lehetővé tette volna a névtelenségükhöz ragaszkodó vállalatok azonosítását.
(16)
Az Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: GMB/IF) kiléte azonban már ismert volt a nyilvánosság előtt, mivel a vállalat bejelentette, hogy egyike volt a panasz benyújtóinak. A vállalat neve tehát szerepelt a nyilvánosságra hozatalkor kiadott általános tájékoztatóban.
(17)
A nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik nem bizalmas változatában a panaszos megnevezett három olyan uniós gyártót is (Guardian, AGC és Centrosolar Glass), amelyek megszüntették ezen tevékenységüket, valamint egy negyedik gyártót (Saint Gobain), amelyik jelentősen lecsökkentette termelését.
3.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(18)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkért valamennyi exportáló kínai gyártót, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és hogy megadott határidőn belül közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(19)
Kilenc exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő vállalatok majdnem 100 %-át adták a 2012-ben az Unióba irányuló, bejelentett szolárüveg-exportnak.
(20)
Az alaprendelet 27. cikkével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta az érintett termék vizsgálati időszakban az Unióba exportált összvolumenének 76 %-át tette ki.
(21)
Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi érdekelt felet tájékoztatta a kiválasztott mintáról, és lehetőséget biztosított észrevételek megtételére. Nem érkezett észrevétel.
3.4. Egyedi vizsgálat
(22)
Az exportáló kínai gyártók egyike sem kért az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot.
3.5. Mintavétel a független importőrök és felhasználók körében
(23)
Négy független importőr töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, az importőrök közül pedig ketten, a felhasználók közül pedig tizenketten válaszoltak a kérdőívre. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel mintavételre nem volt szükség.
4. A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások
(24)
A kérdőíveket a Bizottság elküldte a kínai kormánynak, a mintába felvett exportáló gyártóknak és uniós gyártóknak, valamint az összes ismert importőrnek és felhasználónak. A Bizottság a kínai kormány részére egy függeléket is küldött a kérdőívhez, és felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítsa azt az állami tulajdonban lévő azon kínai kereskedelmi bankokhoz, amelyek a vizsgálati időszak alatt kölcsönökkel finanszírozták a mintába felvett vállalatokat. A kínai kormány azt állította, hogy bár továbbította a függeléket az érintett bankokhoz, de a megkeresésére egyetlen válasz sem érkezett.
(25)
A mintába felvett négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett összes uniós gyártó, két független uniós importőr és tizenkét felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.
(26)
A Bizottság a támogatás, az abból következő kár és az uniós érdek végleges megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:
a)
Kínában működő exportáló gyártók:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group”),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV”);
b)
A Kínai Népköztársaság kormánya:
-
Kereskedelmi Minisztérium, Peking,
-
Kínai Bankfelügyeleti Bizottság, Peking;
c)
Uniós gyártók:
-
GMB/IF, Németország,
-
[Bizalmas],
-
[Bizalmas],
-
[Bizalmas],
-
[Bizalmas];
d)
Független importőrök:
-
Vetrad NV, Hollandia;
e)
Felhasználók:
-
Sunerg Solar SRL, Olaszország,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Franciaország.
(27)
Az érdekelt felek mindegyike megkapta a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatót, amely tartalmazta azon lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a Bizottság kiegyenlítő vámok kivetését javasolta a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg tekintetében. A felek mindegyike tájékoztatást kapott a nyilvánosságra-hozatallal kapcsolatos észrevételeik megtételére rendelkezésre álló határidőről.
(28)
Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.
(29)
A kínai kormány érvelése szerint a tájékoztató nem felelt meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 22. cikke (3) és (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek, mivel nem tartalmazta kellő részletességgel a vizsgálatot folytató hatóság megállapításait és következtetéseit. A kínai kormány azonban nem közölt ezen állítólagos hiányosságra vonatkozó konkrét példákat. A dokumentum alapos áttekintését követően a Bizottság úgy véli, hogy a dokumentum elegendő információt tartalmaz ahhoz, hogy a kínai kormány gyakorolni tudja a védelemhez való jogát.
(30)
A nyilvánosságra-hozatal keretében bizonyos információkat nem lehetett megadni, mivel azok üzleti titok tárgyát képezték, és azokat kizárólag a mintába felvett exportáló gyártók ismerhették meg. A mintába felvett exportáló gyártók a bizalmas információkat is tartalmazó külön nyilvánosságra-hozatali dokumentumot kaptak, amelyben az egyes kiegyenlített támogatási programokra és gazdasági előnyökre vonatkozó számítások és információk is szerepeltek, és amelynek észrevételezésére 25 napos határidőt biztosítottak.
5. Vizsgálati időszak
(31)
A támogatás és a kár kivizsgálása a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(32)
A vizsgálat tárgyát képező termék a szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék) 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküvegből (általános elnevezéssel: szolárüveg). Az érintett termék jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá tartozik.
2. A hasonló termék
(33)
A vizsgálat szerint az érintett termék és a Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá a felhasználásuk is megegyezik. Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ezeket a termékeket hasonló terméknek tekintik.
3. Termékkör
(34)
Az egyik független importőr kérelmezte, hogy az üvegházak építéséhez használt kertészeti üveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, azzal érvelve, hogy az üvegházak építéséhez sok, különböző méretű üvegtáblára van szükség, míg a szolárüveget kizárólag bizonyos méretekben állítják elő. Az importőr továbbá tanúsítvánnyal igazolta, hogy importja egy része 300 ppm-nél magasabb vastartalmú üvegből állt. Következésképp az import ezen tételei nem tartoznak a termékkörbe. Az import fennmaradó része tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy a méretbeli különbség ellenére a szóban forgó üvegtáblák szolárüvegként is felhasználhatók. Például - a vám megkerülése érdekében - az importőrök a szükségesnél nagyobb méretű üvegtáblákat is rendelhetnek, majd ezeket az üvegtáblákat csak az Unió területén vágják fel. Következésképp a 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú kertészeti üveg az érintett termékhez tartozik.
(35)
Egy másik független importőr kérelmezte, hogy az általa importált és állítása szerint a szolárüveggel megegyező, illetve a szolárüvegéhez igen hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező (üvegpolcokhoz, panelbetétekhez, asztallapokhoz, tolóajtóbetétekhez, felső panelekhez stb. használt) bútorüveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, mert annak végfelhasználási módja eltér a szolárüvegétől.
(36)
A benyújtott bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a szóban forgó független importőr által behozott üvegek nagy része nem felel meg a szolárüveg fent leírt összes műszaki jellemzőjének. Konkrétan az importált üvegek hat típusa 300 ppm-nél jóval magasabb vastartalommal rendelkezik, míg a vastartalom egy típus esetében nem éri el a 300 ppm-t, napenergia-áteresztésük viszont jelentősen elmarad a szolárüvegként történő besoroláshoz szükséges 88 %-os minimális értéktől.
(37)
Az importőr érvelése szerint annak ellenére, hogy az említett üvegtípusok nem felelnek meg a szolárüveg fent ismertetett műszaki jellemzőinek, megfelelnek a szolárüvegként történő besorolás elsődleges feltételének, vagyis edzett nátronmész síküvegek. Mindazonáltal a Bizottság azon az állásponton van, hogy kizárólag a szolárüveg összes műszaki jellemzőjének megfelelő üvegtípusok tartoznak a vizsgálat hatálya alá. Következésképp a fentiekben említett, e konkrét importőr által importált üvegtípusok egyikére sem terjed ki a vizsgálat hatálya.
(38)
A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a (32) preambulumbekezdésben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelő bármilyen típusú kertészeti és bútorüveg az érintett termékkörhöz tartozik, mivel szolárüvegként felhasználható.
(39)
A nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen importőr azzal érvelt, hogy mivel a bútorüvegként ugyancsak felhasználható szolárüveget nem zárták ki a termékkörből, ez adminisztratív akadályt és késedelmet okoz a vállalatok számára. Érvelése szerint ezt az okozza, hogy a vállalatoknak tesztjelentéseket kell küldeniük az uniós vámhatóságok részére minden olyan esetben, amikor a vámhatóságok részéről kérdés merül fel azzal kapcsolatban, hogy az importált árukra alkalmazni kell-e a szóban forgó intézkedéseket.
(40)
A Bizottság álláspontja szerint ezeket az üvegtípusokat nem kell kivenni a vizsgálat hatálya alól azért, mert a szolárüveget potenciálisan kertészeti és bútorüvegként is fel lehet használni. Az uniós gazdasági ágazatnak a kiegyenlített támogatások káros hatásaival szembeni megfelelő védelmének biztosítása érdekében meg kell előzni az intézkedések kijátszását. A megfelelő védelemből fakadó pozitív hatás ellensúlyozza az adminisztratív többletteher miatt az érintett importőr által vitathatóan elszenvedett negatív hatást.
(41)
Ugyanezen importőr kifejtette továbbá, hogy az úsztatott üveget ki kell vonni a termékkörből, mert azt más eljárással állítják elő, mint az importőr által az egyetlen szolárüveg-típusnak tekintett hengerelt üveget. Az importőr állítása szerint az úsztatott üvegből készített lakberendezési termékek szolárüvegként nem használhatók, következésképp ki kell azokat vonni a vizsgálat hatálya alól. Mindazonáltal az úsztatott üveg nem vonható ki a vizsgálat hatálya alól, mivel megfelel a fent meghatározott technikai jellemzők mindegyikének. Az érdekelt felek által a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott bizalmas dokumentumok igazolták, hogy az úsztatott üveg alkalmazható szolárüvegként, és azt az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportőrök egyaránt előállítják. Ezt alátámasztják a nyilvánosság számára hozzáférhető, interneten közzétett információk (5). Az úsztatott üveg következésképp a vizsgált termékkörön belül marad.
C. TÁMOGATÁS
1. Bevezetés
(42)
A panaszos állítása szerint a Kínai Népköztársaság támogatást nyújt a szolárüveg-ágazatának. A panasz meggyőző bizonyítékokat tartalmaz az ágazatnak nyújtott állami támogatás alapjául szolgáló különböző támogatási formákra vonatkozóan, amelyek mind jogszabályokba foglaltan, mind szakpolitikai és tervezési dokumentumokban megtalálhatók.
(43)
A Bizottság áttekintette és elemezte a panaszban említett dokumentumokat, valamint a kínai kormány és a mintába felvett exportáló gyártók által a vizsgálat során benyújtott további dokumentumokat, és azt állapította meg, hogy több említett dokumentum arra utal, hogy a kínai szolárüveg-ágazat preferenciális elbánásban részesül számos területen.
(44)
A szolárüveg-ágazatot a kínai kormány a kulcsfontosságú iparágak közé sorolta a 12. ötéves tervben (6). A kínai kormány ezenfelül „A 12. ötéves terv és a fotovoltaikus iparág” címmel külön szakpolitikai dokumentumot adott ki, amelyben az üveg, mint a fotovoltaikus iparág számára kulcsfontosságú segédanyagként jelenik meg, amelynek belföldi gyártását biztosítani kell. Az ötéves terv értelmében a kormány támogatást nyújt az iparág fejlesztéséhez és a technológiai innovációhoz, továbbá elősegíti a finanszírozási forrásoknak az iparág felé terelését.
(45)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a 12. ötéves tervnek a szolárüveggel összefüggésben történő említése miatt. A kifogást elutasították, mivel az ötéves terv 9. fejezetének 6. bekezdése külön megemlíti a szolárüveget „A feldolgozóipar fejlesztésének kulcsterületei” között. A 12. ötéves terv egyértelműen meghatározza a kínai kormány prioritásait a terv által lefedett időszakra vonatkozóan, és e prioritások egyike nem más, mint a szolárüveg-gyártás fejlesztése.
(46)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottságnak „A 12. ötéves terv és a fotovoltaikus iparág” című dokumentummal kapcsolatos értelmezése miatt, azt állítván, hogy az nem alapozza meg a Bizottság által levont következtetéseket. A kifogást azonban elutasították, mivel az egyértelműen ellentmond az egyéb kínai kormányzati szervektől kapott információknak. A kínai kormánynál tett látogatás alkalmával az ipari és információs technológiai minisztérium tisztviselői maguk magyarázták el, hogy a szolárüveg igenis szerepel a szóban forgó tervben, amely erősen a minőség javítására összpontosít, mivel a jó minőségű szolárüveg létfontosságú a fotovoltaikus iparág fejlődése szempontjából.
(47)
Az innováció és általában az új anyagok fontossága megjelenik a „12. ötéves ipari technológiai innovációs programban” (7), amely az ötéves terv és a „Hosszú távú tudományos és technológiai fejlesztési terv” (8) végrehajtását szolgálja. A technológiai innovációra helyezett erős hangsúly többek között az új anyagok fejlesztésén keresztül is megjelenik. Ezzel összefüggésben a dokumentum külön hivatkozik a szolárüvegre.
(48)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottság következtetéseivel szemben, azt állítván, hogy a szolárüveg a fenti dokumentumok egyikében sem szerepel. A Bizottság megjegyzi, hogy mindkét említett dokumentum a csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásoknak kíván különleges támogatást kínálni, miként az már bemutatásra került az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (9) (401) és (402) preambulumbekezdésében (a továbbiakban: a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet), amellyel összefüggésben a kínai kormány ugyanezen érveket hangoztatta. Mindkét dokumentum a 12. ötéves terv és a fotovoltaikus iparág fejlesztési tervének végrehajtásához kapcsolódik, és új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásoknak - köztük számos szolárüveggyártónak - nyújt segítséget.
(49)
„Az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról” (amely a hozzácsatolt „Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel” együttesen alkotják a „40. sz. határozatot”) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését (10), illetve utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kizárólag a támogatott projektek számára adjanak hiteltámogatást (a szolárüvegprojektek is e kategóriába tartoznak). Az említett határozat egyúttal ígéretet fogalmaz meg „a támogatott projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” (11) megvalósítására is.
(50)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak az értelmezését „Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések” 5. és 17. cikkével kapcsolatban is. A kínai kormány azt állította, hogy az 5. cikkben a szolárüveg nem szerepel. Mivel azonban az említett cikk utal a napenergia fejlesztésének ösztönzésére, amihez szolárüvegre van szükség, a Bizottság meglátása szerint az említett cikkel a szolárüveg az ideiglenes rendelkezések hatálya alá tartozik.
(51)
A kínai kormány ezt követően kifogást emelt a Bizottságnak a 17. cikkel kapcsolatos értelmezése miatt. A 17. cikk miközben egyrészről arról rendelkezik, hogy kizárólag a támogatott iparágak kaphatnak hiteltámogatást, másrészről azt írja elő, hogy a támogatást a preferenciális elbánás helyett „a hitelnyújtási elveknek megfelelően” kell nyújtani.
(52)
A mintában szereplő vállalatok ellenőrzésekor vagy a kínai kormánynál tett látogatás során nem kerültek elő olyan bizonyítékok, amelyek alátámasztották volna, hogy ennek a rendelkezésnek eleget tettek. Az érintett bankok nem működtek együtt a vizsgálat során annak érdekében, hogy tesztelni vagy ellenőrizni lehessen ezt a rendelkezést. Valójában a vizsgálat eredményei azt mutatták, hogy bizonyos vállalkozások kedvezményes hitelezésben részesültek. A Bizottság ezért elutasítja a kínai kormány azon állítását, amely szerint a szolárüveg-iparág hitelezése a „hitelnyújtási elveknek megfelelően” történt volna. A kulcsfontosságú szempont továbbra is az, hogy a pénzügyi szervezetek mindegyikének hiteleznie kell a támogatott iparágakat, és ezek közé tartozik a szolárüveg-gyártás is, továbbá, hogy ezen támogatást tényszerűen kedvezményes feltételek mellett nyújtják.
(53)
A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011-ben megfogalmazott ajánlásában az Államtanács részére a 40. sz. határozat szerinti program felülvizsgálatát javasolta. Az Államtanács kiadta „az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 9. sz. államtanácsi határozatot” (a továbbiakban: a 9. sz. határozat). Az említett dokumentum nyomatékosan felhívja a kínai kormányt és a közhivatalokat, hogy „irányítsák az érintett iparágak fejlesztését, optimalizálják az ipari struktúra korszerűsítését.” A 9. sz. határozat (12) bekezdésének 2. pontja konkrétan megemlíti a „fotovoltaikus iparág által alkalmazott ultratiszta úsztatott üveg” gyártásának előmozdítását.
(54)
A közép- és hosszú távú tudományos és technológiai fejlesztéséről szóló nemzeti tervezet (2006-2020) - amelyet a kínai kormány fogadott el - ígéretet tesz arra, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”.
(55)
A szolárüveg-gyártás a csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások tevékenységi körébe tartozik, miként azt az új és csúcstechnológiai státusszal rendelkező gyártók száma is alátámasztja, egyúttal pedig új iparágnak számít mind Kínában, mind az Unióban. Ezzel összefüggésben a Bizottság fel kívánja hívni rá a figyelmet, hogy a mintába felvett vállalatok egyike különleges támogatást kapott a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságtól a szolárüveg-gyártás terén végzett innovációs tevékenységük elismeréseként, ami egyértelmű bizonyítéka a kínai kormány által e csúcstechnológiai ágazat iránt mutatott érdeklődésnek.
(56)
A panaszos állítása szerint a vélelmezett támogatás az alábbi C. szakasz 2. pontjában felsorolt támogatási programokat foglalja magában. A mintában szereplő kínai vállalatok vizsgálatát és a kínai kormánynál tett látogatást követően a Bizottság megvizsgálta ezeket a támogatási programokat, amennyiben a mintában szereplő vállalatok a vizsgálati időszakban valamifajta kedvezményben részesültek.
2. További feltárt támogatási programok
(57)
A mintában szereplő vállalatok vizsgálata során a belső nyilvántartásaik elemzése révén tartományi, városi, megyei vagy körzeti szintű kormányzati hatóságoktól kapott támogatásokra vonatkozó információk kerültek elő. Ezek a támogatások nem szerepeltek konkrétan a panaszban. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján nem egyértelmű, hogy eseti jellegű támogatásokról vagy helyi szintű támogatási programokról van-e szó. A szóban forgó támogatások helyi jellegéből adódóan azonban a panaszostól ésszerűen nem várható el, hogy részleteiben ismerje ezeket a támogatásokat, így ezek konkrétan nevesítve nem is szerepelnek a panaszban.
(58)
A Bizottság felajánlotta a kínai kormánynak, hogy folytassanak további konzultációkat ezen egyéb, adott vállalatra vagy helyszínre vonatkozó támogatásokról, amelyek a mintába felvett vállalatok nyilvántartásaiból derültek ki az ott végzett ellenőrző látogatások alkalmával, és amelyek nem szerepeltek a panaszban. A konzultációkat a Bizottság a vizsgálati eljárás megfelelőségének biztosítása érdekében ajánlotta fel. A kínai kormány visszautasította ezt az ajánlatot azt állítván, hogy egy ilyen jellegű ajánlat nem felel meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodásnak (ASCM).
(59)
A Bizottság meglátása szerint ezek a támogatások szorosan összefüggnek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő vélelmezett intézkedésekkel és gyakorlatokkal. Ezek az intézkedések ugyanolyan pénzügyi hozzájárulást és kedvezményeket nyújtanak az érintett termék tekintetében, következésképp a „vizsgálandó támogatási gyakorlat vagy gyakorlatok” fogalomkörébe tartoznak, amelyeket a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 22. cikke (2) bekezdésének iii) alpontja értelmében szerepeltetni kell az eljárás megindításáról szóló értesítésben. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett támogatási programok listája nem teljes körű, erre utal a 3. szakaszban szereplő megfogalmazás is: „a támogatások többek között az alábbiakból állnak:…”. A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy ezen további támogatások az eljárás hatálya alá tartoznak.
(60)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás bizottsági értelmezését, és hangot adott azon véleményének, mely szerint a Bizottságnak nem volt jogalapja ahhoz, hogy egyetlen mintában szereplő vállalatnak nyújtott egyedi támogatást kiegyenlítsen, még akkor sem, ha a szóban forgó támogatás közvetlenül kapcsolódott a panaszosok által jelzett támogatási gyakorlathoz. A Bizottság nem ért egyet a kínai kormánynak a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás vonatkozó pontjával kapcsolatos értelmezésével. A Bizottság álláspontja szerint amennyiben a panaszosok feltártak egy támogatási gyakorlatot, és az országos támogatási program példái mellett ugyanazon támogatási gyakorlaton belül helyi szinten nyújtott előnyök is megtalálhatók, a Bizottságnak joga van ezeket az előnyöket kiegyenlíteni. Ez különösen azokra az esetekre érvényes, amikor a feltárt gazdasági előnyök mechanizmusa, jellege és hatásai megegyeznek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben már szerepeltetett támogatási programokéval.
3. Az együttműködés hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása
(61)
A Bizottság 2013. december 18-án értesítette a kínai kormányt arról, hogy mivel az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok nem küldték meg válaszaikat a Bizottság kérdőívének függelékére - amelyet a kínai kormány juttatott el részükre -, a Bizottság a rendelkezésre álló tényadatok felhasználását fogja fontolóra venni.
(62)
A kínai kormány 2013. december 26-án válaszolt és nem értett egyet a 28. cikk javasolt alkalmazásával az „állítólagosan állami tulajdonban lévő bankok” tekintetében, azonban nem vitatta azt a tényt, hogy bankok nem válaszoltak a kérdőívre. A kínai kormány nem vitatta azt sem, hogy ezek a bankok állami tulajdonban lettek volna. Ily módon a Bizottságnak nem maradt más lehetősége mint, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankoktól várt információk tekintetében a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat vegye figyelembe.
(63)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogásolta a 28. cikk alkalmazását az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankoknak küldött függelékben kért információk pótlására. A Bizottság nem vitatja, hogy a vizsgálat során a kínai kormány nyújtott információkat; ezeket a Bizottság elemezte és indokolt esetben figyelembe is vette. Azokban az esetekben azonban, amikor sem a kínai kormány, sem az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, sem a vállalatok nem tudtak információval szolgálni - például a hitelképességre vonatkozóan - a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikke alapján a „rendelkezésre álló tényeket” kellett alapul vennie.
(64)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott programra való hivatkozással konkrétan nem nevesített, és a mintába felvett exportáló gyártóknál tett ellenőrző látogatások során feltárt egyéb támogatási programok tekintetében a Bizottság a rendelkezésére álló minden bizonyítékot felhasznált következtetéseinek levonásához. A feltárt támogatásokról megállapítást nyert, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírt intézkedések és gyakorlatok típusaihoz tartoznak, és a Bizottság ezen támogatásokra vonatkozóan további konzultációs lehetőséget kínált fel a kínai kormánynak, de az nem élt vele. A Bizottság meglátása szerint a szóban forgó támogatások szorosan kapcsolódnak a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben vélelmezett intézkedések és gyakorlatok típusaihoz.
(65)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a mintába felvett vállalatok vizsgálatakor feltárt támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság által levont következetésekkel és a támogatási programokkal kapcsolatos egyéb pontokkal szemben. A Bizottság egyértelművé kívánja tenni, hogy ezekben az esetekben nem alkalmazta a 28. cikket. Amennyiben az együttműködés megfelelő volt, de a kért információkat egyszerűen ennek ellenére sem tudták megadni - például egy egyszeri támogatás-kifizetés pontos jogalapjára vonatkozóan -, akkor a Bizottság az érintett vállalat által szolgáltatott bizonyítékot használta fel arra vonatkozó következetésének levonásához, hogy a szóban forgó támogatás kiegyenlíthető volt-e vagy sem.
(66)
A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem közölt elegendő információt a nyilvánosságra-hozatali dokumentumban arra vonatkozóan, hogy - az alaprendelet 28. cikkével összhangban - mikor használta fel a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat. Ez az állítás valójában ugyanezen támogatás kivizsgálására irányuló korábbi vizsgálatok következtetéseinek felhasználására vonatkozik. Ezekben az esetekben a Bizottság pontosan hivatkozott az érintett rendelet preambulumbekezdéseire és összefoglalta az azokban megfogalmazott érveket.
(67)
A kínai kormány megjegyezte, hogy a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztató részletekbe menően nem írja le a mintába felvett vállalatoknál talált egyes egyszeri támogatásokat. Ennek hátterében egyértelműen a mintába felvett vállalatok által a Bizottsággal közölt, üzleti titoknak minősülő információk védelme áll, és nincs mód újabb nyilvánosságra hozható, nem bizalmas jellegű összefoglaló készítésére. A mintába felvett egyes exportáló gyártók a bizalmas információkat teljes körűen megismerhették. Amennyiben a mintába felvett exportáló gyártó rendelkezett a megfelelő jogalappal, erről a vállalat tájékoztatást kapott a nyilvánosságra hozatalkor. Mindenesetre amikor a kínai kormány lehetőséget kapott arra, hogy konzultációt folytasson ezekről a támogatásokról, alkalma lett volna arra is, hogy további érdemi információval szolgáljon, de ezt nem tette meg.
4. A vizsgált támogatási programok
(68)
A Bizottság kérdőíveket küldött a kínai kormánynak és a mintába felvett exportáló gyártóknak azzal a céllal, hogy információkat kérjen az alábbi programokról, amelyek állítólagosan a szolárüveg-ágazatnak nyújtott támogatásokkal jártak:
-
a szolárüveg-gyártás kedvezményes hitelezése:
-
állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és állami fejlesztési bankok (12) által nyújtott hitelkeretek és alacsony kamatozású kölcsönök,
-
exporthitel-támogatási programok,
-
exportgaranciák,
-
a zöld technológiák részére nyújtott állami finanszírozású biztosítás („Green express”),
-
offshore holdingtársaságokhoz biztosított hozzáférésből származó pénzügyi előnyök,
-
kölcsönöknek a kormány általi visszafizetése,
-
támogatási programok:
-
„Ismert Márkák” („Famous Brands”) és „Világszínvonalú Kínai Márkák” („China World Top Brands”) támogatások,
-
az iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Kuangtung tartományban,
-
az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében az állam által történő biztosítása:
-
antimon biztosítása,
-
villamos energia biztosítása,
-
földhasználati jogok biztosítása,
-
közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok:
-
társaságiadó-mentesség vagy -kedvezmények a „két évig mentesség, három évig fele adó” program keretében,
-
társaságiadó-kedvezmények a külföldi tőkével működő vállalatoknak a földrajzi elhelyezkedésük alapján,
-
helyi szinten biztosított társaságiadó-mentesség és -kedvezmények „a külföldi tőkével működő termelő vállalatok” számára,
-
társaságiadó-kedvezmény kínai gyártású berendezéseket beszerző, külföldi tőkével működő vállalatok számára,
-
adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatoknál végzett K+F tevékenység után,
-
kedvezményes társasági adó az új és csúcstechnológiai ágazatokban tevékenykedő, külföldi tőkével működő vállalatok számára,
-
adókedvezmények a kijelölt projektekben részt vevő, csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalatok számára,
-
az északkeleti régió vállalataira vonatkozó kedvezményes társaságiadó-politika,
-
Kuangtung tartomány adóprogramjai,
-
a minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége,
-
közvetett adókat és importvámokat érintő programok:
-
felhasznált importált berendezések héamentessége,
-
héa-visszatérítések kínai gyártású berendezés külföldi tőkével működő vállalat általi beszerzéséért,
-
héa- és vámmentességek a külkereskedelmi fejlesztési alap programjának keretében állóeszközök beszerzéséért,
-
egyéb támogatások és támogatási programok (ideértve a tartományi, városi, megyei és körzeti kormányzati hatóságok programjait is).
5. Kedvezményes hitelek, más finanszírozások, garanciák és biztosítások
5.1. Kedvezményes hitelek
a) Bevezetés
(69)
A Bizottság egy függeléket küldött a kínai kormánynak azzal, hogy juttassa el azt azon állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokhoz, állami fejlesztési bankokhoz és azon magánkézben lévő pénzügyi szervezetekhez, amelyek a vizsgálati időszak alatt kölcsönt nyújtottak a mintában szereplő vállalatok részére. A kínai kormány arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy eleget tett ugyan a Bizottság kérésének, de egyetlen választ sem kapott. Következésképp a Bizottság - a fent leírtak szerint - tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy az együttműködés hiánya miatt a 28. cikket fogja alkalmazni és következtetéseit a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni.
b) Jogalap
(70)
Kínában a kedvezményes hitelezésről a következő jogszabályok rendelkeznek: A Kínai Népköztársaság törvénye a kereskedelmi bankokról (a továbbiakban: banktörvény), a hitelekre vonatkozó általános szabályok, amelyet a Kínai Központi Bank 1996. június 28-án hirdetett ki, valamint az Államtanács fentebb már hivatkozott 40. sz. határozata.
c) A vizsgálat megállapításai
(71)
A Kínával szembeni korábbi szubvencióellenes vizsgálatok megállapították, hogy a kínai bankrendszert az állami tulajdonban lévő bankok, illetve olyan bankok dominálják, amelyekben az állam az irányítás gyakorlásához szükséges részesedéssel rendelkezik. A bankok ezen mindkét kategóriája az „állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok” közé tartozik. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok kormányzati hatásköröket gyakorolnak. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy ez a helyzet megváltozott volna. A fotovoltaikus panelekről szóló rendelet - amely a témával foglalkozó legutóbbi vizsgálat - (161) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok öt legnagyobbika (Kínai Mezőgazdasági Bank, a Bank of China, a China Construction Bank, a Bank of Communications és az ICBC [Ipari és Kereskedelmi Bank]) a mérlegfőösszeg alapján a bankszektor több mint 50 %-át képviselik.
(72)
A rendelkezésre álló - a fotovoltaikus panelekről szóló rendeletben megállapított tényeket is magukban foglaló - tények felhasználása alapján továbbra is fennáll az a következtetés, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok az alaprendelet 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervek, minként az részletesen kifejtésre került a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158)-(168) preambulumbekezdésében.
(73)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta ezt a következtetést, azt állítván, hogy a Bizottság nem indokolta meg, miért tekinti az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat közjogi szerveknek. A Bizottság elutasítja ezt az állítást, mivel a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158)-(168) preambulmbekezdése megindokolja, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok miért minősülnek közjogi szerveknek, és a kínai kormány nem közölt olyan információkat, amelyek ellentmondanának a rendelkezésre álló legjobb tényeknek. Összefoglalva:
a)
az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok rendelkeznek a legnagyobb piaci részesedéssel és domináns szereplők a kínai piacon;
b)
a rendelkezésre álló tények alapján az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat a tulajdonosi jogokon keresztül és kereskedelmi banki tevékenységük - például az általuk kínálható kamatokra vonatkozó korlátok - igazgatási ellenőrzése által a kormány irányítja;
c)
a banktörvény és egyéb törvények és rendeletek alapján a bankoknak a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell hitelt nyújtaniuk, hiteltámogatást kell biztosítaniuk a támogatott projektek részére, és előnyben kell részesíteniük az új és csúcstechnológiai vállalkozásokat.
(74)
Az ezen preambulumbekezdésekben megfogalmazott következtetések frissek, hiszen azokat csak 2013 végén tették közzé, és közzétételükre a kínai kamatküszöböt érintően a 2013 júliusában bekövetkezett változások teljes körű ismeretében került sor.
(75)
Csakúgy mint a korábbi vizsgálatoknál, a Bizottság ezúttal is megpróbált utánajárni annak, milyen szerepet tölt be a kínai kormány és különösen a Kínai Központi Bank a pénzügyi piacokon és a bankszektorban a szolárüveg-iparág hitelezése tekintetében. Míg a kínai kormány és a Kínai Központi Bank együttműködése összességében kielégítő volt, a központi bank nem közölte a betéti és hitelkamatok szabályozásáról szóló körlevelének (YinFa [2004] 251) teljes szövegét, amely megállapítja a hitelekre és betétekre vonatkozó kamatküszöböket és kamatplafonokat. A kereskedelmi banki hitelezésre (mind az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, mind a magánkézben lévő kereskedelmi bankok esetében) és az állami fejlesztési bankok által nyújtott hitelekre vonatkozóan a körlevél csak kamatküszöböt állapít meg. A kedvezményes hitelek, illetve azon hitelek esetében, amelyekre vonatkozóan a kínai kormány egyedi rendelkezéseket hozott, a körlevél úgy rendelkezik, hogy a kamatlábak felfelé nem ingadozhatnak. A pontos felső határok az adott hitelekre alkalmazandó egyedi rendeletekben kerültek meghatározására.
(76)
A Bizottság ellenőrző látogatása alkalmával a Kínai Központi Bank azt állította, hogy a dokumentum nem adható át, mivel az nyilvánosan nem elérhető a Bank weblapján. Egy internetes kereséssel azonban a körlevél és annak angol nyelvű fordítása megtalálható volt a kínai kormány által az ausztrál hatóságoknak néhány évvel korábban átadott dokumentumcsomag részeként (13). Mivel a Bizottság közvetlenül a kínai kormánytól nem kapta meg körlevél hivatalos másolatát, a Bizottság ezt a dokumentumot tekintette a szóban forgó körlevél valós és teljes másolatának.
(77)
A körlevélből látszik, hogy a Kínai Központi Bank befolyásolta a vizsgálati időszak alatt az állami tulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankok által nyújtott kölcsönök kamatait. A kínai kormány érvelése szerint a Kínai Központi Bank 2013 júliusában eltörölte mind a kamatküszöböket, mind a kamatplafonokat a hitelkamatok tekintetében. A Bizottság ezt tudomásul vette, viszont mindez nem érinti az itt megállapított következtetést, mivel minderre már a vizsgálati időszakot követően került sor. Mindenesetre a vizsgálati időszakban a kamatlábakra érvényes küszöb nem az egyetlen érv, amely alapján a Bizottság álláspontja szerint az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok közjogi szervnek minősülnek. A fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158)-(168) preambulumbekezdésének következetései ettől függetlenül is érvényesek.
(78)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány számos észrevételt tett a „YinFa (2004) 251” körlevéllel összefüggésben anélkül, hogy megindokolta volna, hogy miért nem bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a körlevél teljes szövegét, továbbá anélkül, hogy megerősítette volna, hogy az ausztrál hatóságoknak átadott és a Bizottság által megtalált szöveg pontos volt-e. Miként az a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos korábbi vizsgálat során is megállapítást nyert: a körlevél egyértelműen a Kínai Központi Bank által a bankoknak a hitelezésre vonatkozóan adott utasításokat tartalmaz. A korábbi vizsgálatok során megállapítottakkal összhangban elmondható, hogy e körlevél tartalma fontos a kínai kormány és a Kínai Központi Bank által a bankok által folytatott hitelezési tevékenység irányításában betöltött szerep megértése szempontjából.
(79)
A Bizottság következtetése változatlan a fotovoltaikus panelekről szóló rendeletben előzőleg megállapítotthoz képest, nevezetesen mindenekelőtt az, hogy a banktörvény 34. cikke értelmében a kínai bankoknak a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell folytatniuk. A nemzetgazdaság igényei a 12. ötéves tervben kerültek meghatározásra.
(80)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a banktörvény 34. cikkére vonatkozó értelmezését, azt állítván, hogy „ez a mondat nem egyértelmű és nem tartalmaz kifejezett iránymutatást arra vonatkozóan, hogy a bankoknak egy bizonyos módon kellene eljárniuk. A nemzetgazdaság igényeit egyetlen dokumentum sem taglalja, se a 12. ötéves terv, se bármely más rendelet vagy határozat”.
(81)
Ez eltér a kínai kormány által a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat kapcsán a 34. cikk értelmezésére vonatkozóan tett állítástól, mely szerint a 34. cikk „semleges”. A Bizottság nem ért egyet a kínai kormány értékelésével. A Bizottság úgy véli, és a kínai kormány sem támasztott alá ettől eltérő következtetést, hogy a 12. ötéves terv tartalmazza a nemzetgazdaságra vonatkozó szakpolitikákat és a fotovoltaikus iparágra vonatkozó egyedi tervet, a pénzügyi szervezetek pedig ösztönözve vannak arra, hogy olyan támogatott iparágakat hitelezzenek, mint a szolárüveg-gyártás.
(82)
A kínai kormány felhívta a Bizottság figyelmét a banktörvény más cikkeire, nevezetesen a 4., 5. és 7. cikkére, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a hiteleket befolyásmentesen, hitelbírálat alapján nyújtsák. A Bizottság elismeri ezen cikkek létezését, de emlékezetni kíván rá, hogy a kínai kormány, a bankok és a mintába felvett érintett vállalatok nem tudták igazolni azt, hogy befolyásmentesen és hitelbírált alapján nyújtott hitelekről lett volna szó - lévén a szolárüveg-ágazatnak kedvezményes hiteleket nyújtottak -, hiszen az erre irányuló kérések ellenére se mutattak be bizonyítékként olyan hitelmegállapodást vagy kockázatértékelést, ideértve a hitelminősítésket is, amely az exportáló gyártóknak nyújtott hitelekhez kapcsolódott volna, és ilyen bizonyítékot a Bizottság sem talált.
(83)
Másrészről a 40. sz. és a 9. sz. - törvényerejű - határozatok alapján a bankoknak hiteltámogatást kell nyújtaniuk a támogatott ágazatok részére. A kereskedelmi minisztérium vizsgálata során a kínai kormány megerősítette, hogy a szolárüveg-gyártás a támogatott iparágak közé tartozik. Ez összhangban van az ipari szerkezetátalakításra vonatkozóan 2011-ben kiadott iránymutatásokkal, amelyet a kínai kormány a kérdőívre adott válaszai kapcsán rendelkezésre bocsátott, és amely a szolárüveg-gyártást a támogatott kategóriába sorolja.
(84)
A 40. sz. határozat kötelező utasítások formájában iránymutatásként szolgál valamennyi pénzügyi intézmény számára a támogatott ágazatok előmozdítására és támogatására vonatkozóan, és a szolárüveg-iparág ilyen támogatott ágazatnak minősül.
(85)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a 40. sz. határozat és az ahhoz kapcsolódó rendeletek, valamint a 9. sz. határozat hatására vonatkozó értékelését. A Bizottság ismételten megerősíti mind a 40. sz. határozatra, mind az ahhoz kapcsolódó rendeletekre vonatkozó értékelését, mely szerint ezek meghatározzák a nemzetgazdaság igényeit. E dokumentumok kormányzati stratégiát és a pénzügyi szektorra vonatkozó stratégiát állapítanak meg, és rendelkeznek különösen a támogatott ágazatok, köztük a szolárüveg-gyártás pénzügyi intézmények általi közvetlen hitelezéséről.
(86)
A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy pontosítsa az államtanácsi határozatok, így például a 40. sz. határozat jogi státusát. Válaszukban mindössze annyit közöltek, hogy az Államtanács által kiadott rendeletről van szó, amely nem része a kínai jognak. Ezen érvelésüket azonban bizonyítékokkal nem támasztották alá. A kínai kormány által képviselt álláspont ellentmond a nyilvánosan elérhető információknak, amelyek szerint az Államtanács a legmagasabb szintű közigazgatási hatóság, amely közigazgatási szabályalkotási hatáskörrel rendelkezik. Az említett források szerint az Államtanács határozatai jogilag kötelező erejű szabályok (14). Következésképp a rendelkezésre álló tények alapján a Bizottság álláspontja az, hogy a 40. sz. határozat és a hozzá kapcsolódó végrehajtási határozatok, például a 9. sz. határozat, közigazgatási rendeletek, és mint ilyenek részei a kínai jognak.
(87)
A Bizottság ezért megerősíti a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (191) preambulumbekezdésében közölt elemzést, amely arra a következtetésre jut, hogy a 40. sz. határozat és a 9. sz. határozat az egyéb közjogi szervek és gazdasági szereplők számára jogilag kötelező rendelkezések.
(88)
A Bizottság azt is elemezte, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében megbízza-e és/vagy utasítja-e a magántulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankokat arra, hogy kedvezményes hitelt nyújtsanak a szolárüveg-gyártók számára.
(89)
A banktörvény 34. cikke a magántulajdonban lévő kínai bankokra is vonatkozik. A kínai kormány és az érdekelt felek semmilyen bizonyítékot nem közöltek a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (174) preambulumbekezdésében a jogi státusszal kapcsolatban levont következetésére vonatkozóan, következésképp továbbra is érvényben marad az a megállapítás, hogy a kínai kormány ezeket a bankokat ugyanúgy utasítja, mint az állami tulajdonban lévő bankokat. A banktörvény 34. cikke értelmében a bankok arra kaptak utasítást hogy „a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés igényeinek megfelelően, illetve az állami iparpolitika iránymutatásai alapján végezzék” (15). Fentiekre való tekintettel, a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (188) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően kijelenthető, hogy a hitelezési stratégiát mind az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, mind a magántulajdonban lévő bankok esetében a kínai kormány határozza meg.
(90)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta azt a következtetést, mely szerint magántulajdonban lévő kínai bankoknak adnának megbízást vagy utasítanák azokat, és kifogásolták különösen a Bizottság által a banktörvény 34. cikkének tulajdonított jelentőséget, azt állítván, hogy „a »nemzetgazdasági igény« fogalma értelmezés kérdése és a rendelkezést vizsgáló személy/szerv kilététől függően magától értetődően változik”.
(91)
Meg kell jegyezni, hogy miközben a kínai kormány nem ért egyet a Bizottság értelmezésével, nem közölte saját értelmezését saját törvényére vonatkozóan.
(92)
Mindazonáltal a Bizottságnak elegendő csupán a korábbi vizsgálatok megállapításaira és az erre az esetre vonatkozóan rendelkezésre álló tényekre hivatkoznia, hogy megerősítse a következtetést, amely szerint a nemzetgazdaság igényei kifejezésre jutnak a kínai kormány által kiadott tervekben és rendeletekben, és a banktörvény 34. cikke értelmében a bankoknak a nemzetgazdaságra vonatkozó ezen szempontokkal összhangban kell hitelezési tevékenységüket folytatniuk, ami magában foglalja a szolárüveg-gyártás támogatását is.
(93)
Érvényben marad tehát a megállapítás, amely szerint a kínai kormány megbízást és utasítást ad a magántulajdonban lévő bankok számára a támogatott ágazatoknak a banktörvény 34. cikkével összhangban történő hitelezésére.
(94)
A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy az állami tulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankok által nyújtott hitelek esetében a kormányzat a szolárüveg gyártóit - az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerint - közvetlen transzfer formájában pénzügyi támogatásban részesíti.
(95)
Ugyanez a bizonyíték igazolja azt is, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat (valamint a magántulajdonban lévő bankokat) a kormányzat bízza meg, illetve utasítja, következésképpen ez azt jelenti, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti pénzügyi támogatás esete áll fenn.
(96)
Az egyediség tekintetében a Bizottság fel kívánja hívni rá a figyelmet, hogy a kínai kormány korlátozott számú gazdasági ágazat felé irányít kedvezményes hitelezést, és a szolárüveg-ágazat, mint a fotovoltaikus iparág része, ezen ágazatok között szerepel, miként az részletesen is kifejtésre kerül a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (172) preambulumbekezdésében. A szolárüveg-ágazatot a kínai kormány a kulcsfontosságú iparágak közé sorolta a 12. ötéves tervben. A 40. sz. határozat értelmében a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését. A pénzügyi intézmények mindegyikét arra utasították, hogy kizárólag a támogatott projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és a szolárüveg-projektek is ehhez a kategóriához tartoznak. Az említett határozat egyúttal ígéretet fogalmaz meg „a támogatott projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is.
(97)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta az egyediségre vonatkozó megállapítást és különösen a Bizottságnak a 12. ötéves tervre vonatkozó értelmezését azt állítván, hogy az „jogi erővel nem bír, mivel nem kötelező erejű dokumentum”. A Bizottság nem ért egyet ezzel a kijelentéssel, és emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai kormány ugyanezeket az érveket adta elő korábbi vizsgálatok során is, ahol ezeket ugyancsak nem fogadták el. A 12. ötéves tervben megfogalmazottak szerint: „ezt a tervet az Országos Népi Kongresszus megvitatta és elfogadta, és a terv joghatással bír.”
(98)
A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető, következésképp az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján egyedi támogatásnak minősül.
(99)
A hitelfelvevő olyan mértékben jut gazdasági előnyhöz, amennyivel kedvezőbb feltételek mellett veheti fel az állami hiteleket vagy a kormány által megbízott vagy utasított magánfelek hiteleit, mint a piacon ténylegesen megszerezhető kereskedelmi hitelt.
(100)
A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság ezúttal is megpróbálta ellenőrizni a vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatoknak hitelt nyújtó bankok által elvégzett hitelkockázat-értékeléseket. A hitelminősítésükre vonatkozóan a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem szolgáltak, a bankok pedig nem működtek együtt a vizsgálat során. Ilyen formán a Bizottság semmilyen bizonyítékot nem talált arra vonatkozóan, hogy a szolárüveg-gyártó vállalatoknak kockázatértékelés alapján nyújtottak volna hitelt, és hogy a kamatlábat ilyen kockázatértékelés alapján állapították volna meg.
(101)
Mivel a kínai kormány, az exportáló gyártók és bankok semmilyen információval nem szolgáltak, a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg, hogy a Kínában folytatott kedvezményes hitelezés valóban előnyhöz juttatta-e a mintába felvett exportáló gyártókat, amelyek a kínai bankoktól jutottak hitelekhez.
(102)
A Bizottság - csakúgy mint a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat során - a kínai jüanban (CNY) folyósított hitelekre vonatkozóan a Kínai Központi Bank által hivatalosan közétett kamatlábakból indult ki. A vizsgálati időszakban az átlagos kamatláb 6,26 % volt.
(103)
A Bizottság ezt követően kiigazította a Kínai Központi Bank által megadott kamatlábat az érintett vállalatok hitelkockázatának figyelembevétele céljából. Ugyanakkor a szóban forgó vállalatok nem közöltek semmilyen független hitelminősítéssel vagy hasonló információval kapcsolatos adatot, amely alapján a Bizottság kiszámíthatta volna a vállalatok hitelminősítését. Mindazonáltal korábbi vizsgálatok kapcsán a Bizottság már megállapította, hogy a kínai vállaltok hitelminősítését torzítják a kormányzati támogatások, így semmi nem utal arra, hogy létezne a hitelek felvevőire vonatkozó megalapozott kockázatértékelés. A Bizottság ezért ugyanazt a módszertant követette, mint a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat során és az érintett vállalatok mindegyikét - a Bloomberg hitelminősítő intézet meghatározása szerinti - „BB” befektetésre nem ajánlott kategóriájúnak tekintette.
(104)
Ezt követően a BB minősítéssel rendelkező vállalatok kötvényeinek az AAA minősítésű vállalatok (Kína államkötvényeinek minősítés is ez) kötvényeihez viszonyított - a Bloomberg nyilvántartásai szerinti - felárát a Bizottság hozzáadta a Kínai Központi Bank által a vizsgálati időszakban nyújtott hitelek átlagkamatához. E számítás eredményeként a mintába felvett vállalatoknak kínai jüanban nyújtott hitelek vizsgálati időszaki referencia-kamatlába 10,37 %-nak adódott.
(105)
A fenti referencia-kamatláb és az érintett vállalatoknak a vizsgálati időszakban nyújtott hitelek után ténylegesen felszámított kamatláb összehasonítása révén a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szolárüveg-ágazat a piacinál kedvezőbb feltételek mellett kap hitelt.
(106)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a referencia-kamatlábbal kapcsolatos választását, valamint a referencia-kamatláb és a ténylegesen fizetett kamatok összehasonlításából a Bizottság által levont következtetéseket.
(107)
A referencia-kamatláb és a ténylegesen fizetett kamatok összehasonlítása egyértelműen jelzi, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók, amelyek kínai bankoktól kínai jüanban vettek fel hiteleket, a rendes kereskedelmi feltételekhez viszonyítva kisebb kamatot fizettek, mint amit az ilyen pénzügyi helyzetben lévő vállalatoknak egyébként kellene.
(108)
Másrészről a Bizottság tudott arról, hogy a Kínai Központi Bank 2013 júliusában megszüntette a kamatküszöböt, és ezt a Bizottság meg is említette a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban. Mindez azonban nem változtat azon a következtetésen, hogy a kínai kormány beavatkozik a kínai bankok hitelezési tevékenységébe és különösen a 40. sz. határozaton és a hozzá kapcsolódó rendeleteken, illetve a banktörvény 34. cikkén keresztül teszi ezt.
(109)
Harmadrészt a Bizottság kizárólag a kínai jüanban folyósított hitelek tekintetében számította ki a referencia-kamatlábat, mivel a mintában szereplő exportáló gyártók euróban vagy amerikai dollárban nem vettek fel hiteleket a kínai bankoktól.
(110)
Végezetül a kínai kormány további információkat kért arról, hogy a Bizottság miért indult ki abból, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók BB hitelminősítésűek lennének. A Bizottság azért választotta a BB hitelbesorolást, mert - az érintett bankok együttműködésének hiánya miatt - semmilyen bizonyítékot nem kapott arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók bármelyike tekintetében is kiszámították volna annak hitelminősítését. A BB hitelbesorolás nem tekinthető kedvezőtlen következtetésnek, sőt, valójában éppen kedvező a mintában szereplő érintett vállalatokra nézve, hiszen a pénzügyi piacokon a befektetésre nem ajánlott kategóriában ez a legjobb besorolás.
(111)
A 28. cikk értelmében a Bizottságnak a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat kellett felhasználnia, ezeket pedig a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet következtetéseiből vette át, és az ottani mintában szereplő vállalatok esetében BB hitelminősítést alkalmaztak. Ez ésszerű megoldásnak tűnt ebben az esetben is, hiszen a nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottság semmilyen bizonyítékot nem kapott arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok az érintett bankoktól más hitelminősítést kaptak volna.
d) Következtetés
(112)
A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai szolárüveg-ágazat a vizsgálati időszakban mind az állami, mind a magántulajdonban lévő bankok részéről kedvezményes hitelekben részesült. A szolárüveg-ágazatnak nyújtott finanszírozás az alaprendelet értelmében támogatásnak minősül, mivel:
a)
az alaprendelt 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett pénzügyi támogatás kormányzat általi nyújtása történik;
b)
az alaprendelt 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értemében a kormányzat megbízást vagy utasítást ad; és
c)
ezáltal az alaprendelt 3. cikkének (2) bekezdése szerint gazdasági előny átruházása valósul meg.
(113)
Az exportáló gyártók számára biztosított pénzügyi támogatásra és gazdasági előnyre, illetve az egyedi jellegre tekintettel ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek kell tekinteni.
(114)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt az ellen, hogy a Bizottság korábbi vizsgálatok megállapításait használta fel a jelen esetben vizsgált támogatásra vonatkozó következtetések levonásához, és többek között azt állította, hogy a Bizottság túlzott mértékben támaszkodik a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet megállapításaira.
(115)
A Bizottság elutasítja ezt az állítást. Miként az fentebb is szerepel, a kínai bankok együttműködésének hiánya miatt a Bizottság kénytelen volt a 28. cikk rendelkezései alapján eljárni és a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat felhasználni. A fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat volt a legutóbbi, és ez tartalmazza a kínai támogatási gyakorlatokkal kapcsolatos legfrissebb megállapításokat. A fotovoltaikus panelek a szolárüveggel nem azonos termékek, de mindkét termék ugyanazon új energetikai ágazathoz tartozik és ugyanazon kormányzati tervezési dokumentumok vonatkoznak rájuk. Egyéb információk hiányában helyénvaló tehát a fotovoltaikus panelekre vonatkozó vizsgálat megállapításait, mint „rendelkezésre álló legjobb tényeket” felhasználni. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy jelentős változások történtek a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat és ezen vizsgálat között eltelt idő alatt, többek között 2013 júliusában a Kínai Központi Bank megszüntette a kamatküszöböt. Ezt az állítás a Bizottság elutasította, mivel a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat következtetései arra a vizsgálati időszakra vonatkoznak, mint ahogy ennek a vizsgálatnak is megvan a saját vizsgálati időszaka. A kamatküszöb megszüntetésére mindkét esetben a vizsgálati időszakok végét követően került sor, így az nincs hatással a 28. cikk alkalmazására és a fotovoltaikus panelekre vonatkozó vizsgálat megállapításainak - mint rendelkezésre álló legjobb tényadatoknak - a felhasználására.
(116)
Egyetlen kivétellel a mintában szereplő vállalatok mindegyike kapott hitelt mind állami tulajdonban lévő kereskedelmi banktól, mind magántulajdonban lévő kereskedelmi banktól. A vállalatok egyike kizárólag offshore anyavállalatán keresztül jutott finanszírozásához, és kínai bankoktól nem vett fel hitelt.
(117)
A nyilvánosságra hozatalt követően a mintában szereplő vállalatok egyike vitatta a Bizottság következtetését, és azt állította, hogy a Bizottság nem kérte fel őket, hogy mutassák be független hitelminősítésüket. A Bizottság ugyanakkor felkérte a vállalatot, hogy bocsássa rendelkezésre a kapott hiteleivel kapcsolatos összes információt, de a vállalat nem közölte független hitelminősítését. Amennyiben a vállalatnak rendelkezésére állt ezen információ, akkor a panaszban megfogalmazott állítások és a kérdőívben kért információk alapján a vállalatnak közölnie kellett volna azt. Tekintettel továbbá különösen a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban közölt információkra, amennyiben a vállalat rendelkezett független hitelminősítéssel, azt azonnal rendelkezésre kellett volna bocsátania. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(118)
Az alaprendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a kedvezményes kölcsönökkel járó gazdasági előnyt a hitelt felvevő cég által fizetett kamatok és a cég által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként kell meghatározni. Miként az fentebb is szerepel, megalapozott kockázatértékelés hiányában a Bizottság az üzleti alapon nyújtott hasonló hitelekre érvényes piaci referencia-kamatlábat határozott meg.
(119)
A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni.
(120)
A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatáskülönbözetek az alábbiak:
Kedvezményes hitelek
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Egyéb kedvezményes hitelezési programok
(121)
A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő exportáló gyártók nem részesültek előnyben exporthiteltámogatási programok, hitelkeretek, exportgaranciák, a „Green Express” program keretében vagy offshore holdingtársaságokhoz való hozzáférésen keresztül juttatott előnyökben.
6. Támogatási programok
(122)
A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő vállalatok nem részesültek előnyben az „Ismert Márkák” vagy a „Világszínvonalú Kínai Márkák” programból.
6.1. Egyedi támogatási programok és támogatások
a) Bevezetés
(123)
A mintába felvett vállalatok különböző szintű kormányzati hatóságoktól jelentős összegű egyszeri támogatásokat kaptak, aminek eredményeként a vizsgálati időszakban előnyhöz jutottak. Ezekre az érintett vállalatok ellenőrzésekor derült fény, és az erre vonatkozó kérés ellenére sem szerepeltek az érintett vállalatok kérdőívre adott válaszaiban, sem pedig a kínai kormány által a kérdőívre adott válaszok között. A panaszban megfogalmazott vélelem szerint a szolárüveg-gyártók ezeket az egyszeri támogatásokat tartományi és helyi szintű kormányzati szervektől kapták, továbbá ezek előnyt juttattak az érintetteknek, mivel a pénzeket kellő körültekintés nélkül nyújtották (16). Az eljárás megindításáról szóló értesítés azt is tartalmazza, hogy a „támogatási programok” a szolárüveg-ágazat támogatására használt támogatási gyakorlat.
b) Jogalap
(124)
A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek tűnt az érintett vállalatok vagy a vállalat földrajzi elhelyezkedése vagy az ágazat típusa szempontjából. Általában nem adták meg pontosan, hogy melyik jogszabály alapján történt a támogatások nyújtása - feltéve, hogy volt egyáltalán ilyen jogszabály -, ugyanakkor a Bizottság gyakran - de nem minden esetben - megkapta a kormányzati hatóság által a támogatás odaítélésére vonatkozóan kiadott dokumentum másolatát.
c) A vizsgálat megállapításai
(125)
A mintába felvett vállalatok egyike a vizsgálati időszak alatt az elhelyezkedése szerinti gazdasági fejlesztési övezettől kapott támogatást. Ezeket a támogatásokat a gazdasági fejlesztési övezet a vállalat által a helyi adóhatóságoknak fizetett bármely adó 20 %-aként számította ki, és többek között a társasági adóra, a földhasználati adóra és az osztalékadóra vonatkozott.
(126)
Egy, a mintában szereplő másik vállalat a vizsgálati időszakban a helyi kormányzattól kapott nagy összegű támogatást a vállalatnak a villamosenergia-hálózathoz való kapcsolódása után felszámított díjak fedezésére, amelyeket egyébként a vállalatnak kellett volna fizetnie. Ezt a támogatást a vállalat „a régióban letelepedett nagyvállalatok támogatása” címén kapta.
(127)
Egy, a mintába felvett másik vállalat 25 millió CNY közvetlen támogatást kapott a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságnak az ipari szerkezetátalakítást szolgáló alapjából a csúcstechnológiájú szolárüveg-gyártás támogatása céljából. A közvetlen állami támogatást 2006-ban nyújtották, és a vállalat a támogatás 10-10 %-át a következő 10 évre elosztva használja fel. Következésképp a vizsgálati időszakra vonatkozóan 2,5 millió CNY összegű támogatást vettek figyelembe.
(128)
Ugyanez a vállalat a 2012-es nyilvántartásaiban a helyi adóhatóságtól és más helyi kormányzati szervezetektől kapott támogatásokat is szerepeltetett. A vállalat azt állította, hogy a szóban forgó támogatások valójában nem közvetlen támogatások voltak az említett szervezetektől, hanem a vállalat által korábban a kormányzatnak befizetett összegek megtérítése. Mivel a Bizottság erre vonatkozóan nem kapott kielégítő bizonyítékot, nem tudja elfogadni ezt a magyarázatot.
(129)
Egy, a mintában szereplő másik vállalat a helyi kormányzattól a vizsgálati időszak kezdete előtt kapott 15 millió CNY összegű közvetlen támogatást, amelyet a vállalat a következő 10 évben 10 %-os részletekre felosztva használ fel. A támogatást a vállalat (a szolárüveg-iparágat is magában foglaló) fotovoltaikus ágazat fejlesztése, a fejlett gyártókapacitásnak a helyi ipari övezetben történő gyorsított ütemű kiépítése, továbbá nagyprojektek zökkenőmentes megvalósítása céljából kapta.
(130)
Ugyanez a vállalat a vizsgálati időszak előtt számos más olyan támogatást is kapott, amelyek egy részét a vizsgálati időszakra különítette el. A vállalat ugyanakkor nem közölt ezen támogatások jellegére vonatkozó részleteket, és erre vonatkozó információk hiányában a Bizottság következtetéseit a rendelkezésre álló tényekre alapozta. Egyéb rendelkezésre álló tények hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalatnak juttatott egyedi támogatásokról van szó, és a támogatásnak a vizsgálati időszakra jutó részét gazdasági előnynek kell tekinteni.
d) Következtetés
(131)
A kínai kormány felkérést kapott arra, hogy szolgáltasson további információkat, illetve folytasson konzultációt ezekről a támogatásokról, de a kínai kormány elzárkózott ettől. A mintában felvett vállalatok részére nyújtott ezen támogatásokra vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján, és egyéb információk hiányában a Bizottság ezeket a támogatásokat az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatásnak találta, mivel a kínai kormány által az érintett termék gyártói számára transzfer formájában támogatást nyújtott, ami által gazdasági előny átruházása valósult meg.
(132)
Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel úgy tűnik, hogy bizonyos vállalatokra vagy meghatározott régiókban végrehajtott meghatározott projektekre korlátozódnak, és a mintába felvett vállalatok egyszeri igényeinek kielégítése céljából nyújtották ezeket. Ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek, mivel a jogosultsági feltételek és a vállalatokra alkalmazott tényleges kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan. Továbbá nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a nyújtott támogatások egy átfogó támogatási programhoz tartoznának.
(133)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottságnak e támogatások vizsgálatára vonatkozó hatáskörével és a Bizottság rendelkezésére álló részleges információk elemzésével kapcsolatban. Ugyanakkor a Bizottság alaposan megvizsgálta az érintett vállalatok által rendelkezésére bocsátott, üzleti titoknak minősülő információkat, és amennyiben bizonyítást nyert, hogy előny átruházása történt és a támogatás egyedi jelleget öltött, a támogatást kiegyenlítették.
(134)
A vállalatok minden esetben közölték a támogatás összegére vonatkozó információkat, valamint azt, hogy kitől kapták a támogatást, jóllehet bizonyos esetekben a vállalatok nem tudták dokumentumokkal igazolni, hogy a támogató milyen jogszabály alapján nyújtotta a támogatást. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat külön elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Ez arra utaló pozitív bizonyítékként került figyelembevételre, hogy kiegyenlíthető előnyt nyújtó támogatás valósult meg.
(135)
A mintába felvett vállalatok egyike ugyanezen okból kifolyólag vitatta a Bizottságnak a vállalatspecifikus támogatások vizsgálatával és kiegyenlítésével kapcsolatos hatáskörét. A fentiekkel azonos okoknál fogva a Bizottság elutasítja az érvelésüket és ismételten megfogalmazza álláspontját, mely szerint rendelkezik a szóban forgó támogatások vizsgálatához szükséges hatáskörrel és indokolt esetben kiegyenlítheti azokat.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(136)
Az alábbi táblázat a fenti támogatások által juttatott előny kiszámítását mutatja: az előny a vizsgálati időszak alatt kapott vagy - amennyiben az érintett vállalat több évre elosztva írta le a támogatást - a vizsgálati időszakra könyvelt összegnek felel meg.
Egyéb támogatási programok
A vállalat neve
Támogatás- különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok
7.1. A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program a külföldi tőkével működő vállalatok számára
a) Bevezetés
(137)
A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program alapján a külföldi tőkével működő vállalatoknak az első két évben nem kell, a következő három évben pedig 25 %-os helyett csak 12,5 %-os társasági adót kell fizetniük.
b) Jogalap
(138)
E program jogalapja a Kínai Népköztársaság a külföldi tőkével működő vállalatok és külföldi vállalatok társasági adójáról szóló törvényének 8. cikke és a Kínai Népköztársaság a külföldi tőkével működő vállalatok és a külföldi vállalatok társasági adójáról szóló törvénye végrehajtási szabályainak 72. cikke. A kínai kormány álláspontja szerint a szóban forgó program a vállalatok társasági adójáról szóló 2008. évi törvény 57. cikke alapján - 2012-ig tartó átmeneti időszakkal - megszűnt. A törvény ily módon egyértelművé teszi, hogy e támogatási program a 2012-es adóévben előnyt biztosít.
c) A vizsgálat megállapításai
(139)
A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program előnyhöz juttatta a vállatokat a 2012-es pénzügyi év folyamán, amelyet követően - a kínai kormány szerint - a támogatási programot visszavonták.
(140)
A mintába felvett vállalatok egyike egy külföldi tulajdonban lévő vállalkozás, amely a vizsgálati időszak alatt igénybe vette ezt az adózási programot. A szóban forgó vállalat a teljes 25 %-os adómérték helyett 12,5 %-os adókulccsal adózott, ami szerepelt a vállalat 2012. évi adóbevallásában és éves beszámolójában is.
(141)
A Bizottság nyilvánosságra hozta ezeket a megállapításokat az érdekelt felek előtt, és erre vonatkozóan olyan észrevételeket kapott a kínai kormánytól, amelyek szerint az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó közlemény (17) értelmében a szóban forgó program keretében nyújtott összes előny kivezetésre kerül 2012-ben. A kínai kormány kijelentette, hogy így amennyiben kiegyenlítő vámokat vetnének ki, nem lehet vámot kivetni az ezen támogatási program keretében a vizsgálati időszakban egyetlen mintába vett vállalat részére juttatott előny tekintetében. Ezt az érvet a Bizottság elfogadta, mivel a mintában szereplő ezen vállalatra vonatkozóan, az eset egyedi körülményei között a Bizottság nem rendelkezik az előny folytatólagosságára utaló bizonyítékkal.
d) Következtetés
(142)
Jóllehet a „két évig adómentesség, három évig fele adó” program a korábbi rendeletekben kiegyenlítésére került, a mintában szereplő ezen vállalat tekintetében a Bizottság nem fog vámot kivetni a vizsgálati időszakra vonatkozóan megállapított előny kiegyenlítése érdekében, mivel a Bizottságnak nincs bizonyítéka arra, hogy a mintában szereplő ezen vállalat tekintetében a támogatási program vagy annak bármilyen változata hatályban lenne a vámok kivetésének napján.
7.2. Csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalkozások
a) Bevezetés
(143)
Ez a program lehetővé teszi a vállalatoknak, amelyek igazolni tudják, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, amelyek alapján „Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak” minősülnek, hogy 15 %-os társasági adót fizessenek, a rendes 25 %-os adómérték helyett.
b) Jogalap
(144)
A program jogalapját a társasági adóról szóló 2008. évi törvény 28. cikkének (2) bekezdése mellett a „csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalkozások meghatározására vonatkozó közigazgatási intézkedések” (Guo Ke Fa Huo [2008] 172. sz.), továbbá a vállalatok társasági adójáról szóló törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke és a Központi Adóigazgatóság új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások társaságiadó-fizetésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó közleménye (Guo Shui Han, 2008. évi 985. sz.) képezik.
c) A vizsgálat megállapításai
(145)
Ez a program a kínai kormány által elismerten új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra alkalmazandó. Ahhoz, hogy jogosultak legyenek a program keretében nyújtott támogatásra, a vállalkozásoknak alapvető független szellemitulajdon-jogokkal kell rendelkezniük és eleget kell tenniük a következő - a jogalapban meghatározott és az alábbiakban összefoglalt - követelményeknek:
a)
termelésük az alapvető állami támogatásban részesülő csúcstechnológiai ágazatok termékeinek előállításához tartozik;
b)
a kutatásra és fejlesztésre fordított összes kiadásuk megfelel a teljes értékesítési bevétel 3-6 %-ának;
c)
az új és csúcstechnológiával készült termékekből származó bevételük legalább 60 %-át adja a teljes értékesítési bevételüknek;
d)
a kutatásban és fejlesztésben részt vevő személyzetük legalább 10 %-át adja az alkalmazottak összlétszámának;
e)
teljesülnek az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra vonatkozó, 2008. évi közigazgatási intézkedésekben meghatározott egyéb követelmények.
(146)
A mintában szereplő vállalatok egy részéről - de nem mindegyikről - megállapítást nyert, hogy a program kínálta lehetőséget igénybe véve 25 %-os társasági adó helyett csak 15 %-os adót fizettek. Ezek a vállalatok jelentkeztek az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokat megkülönböztető minősítésért, és hivatalos értesítést kaptak arról, hogy megfelelnek a program követelményeinek, így társaságiadó-bevallásukat jogosultak ennek megfelelően kitölteni.
d) Következtetés
(147)
A fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos korábbi vizsgálat (322)-(326) preambulumbekezdésében leírtakkal összhangban a Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalatok részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.
(148)
Ez a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi, mivel az az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő, és a 2008. évi közigazgatási intézkedésekben foglalt valamennyi követelményt teljesítő vállalatokra korlátozódik. A mintában szereplő vállalatok mindegyike megkapta az erre vonatkozó tanúsítványt. A jogosultság nem automatikus és objektív kritériumokat se jogszabály útján, se a támogatást nyújtó hatóság által nem állapítottak meg.
(149)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogással élt a Bizottság következtetéseivel kapcsolatban, fenntartva azon álláspontját, mely szerint a jogosultsági kritériumok objektívek és a Kínában található összes vállalatra egységesen alkalmazandók. A Bizottság nem ért egyet a kínai kormánynak a szóban forgó törvényekre és a végrehajtási intézkedésre vonatkozó értelmezésével, mivel e törvények és végrehajtási intézkedések alapján a program bizonyos ágazatokra és vállalatokra korlátozódik, amelyeket a kínai kormány olyan, a jelek szerint nem objektív és nem semleges feltételek alapján támogat, mint például, hogy a termelésük az „alapvető állami támogatásban részesülő csúcstechnológiai ágazatok” termékeinek előállításához tartozik-e.
(150)
A jogosultság ugyancsak nem automatikus, hanem az új és csúcstechnológiai vállalkozás minősítést igazoló tanúsítvány meglétének függvénye, amelyet az illetékes hatóság egyedi elbírálás alapján ad ki.
(151)
Következésképp a Bizottság ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek tartja.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(152)
A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás összegét a rendes körülmények között az érintett vállalatok által a vizsgálati időszakban fizetendő adó és a vizsgálati időszakban ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.
Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége
a) Bevezetés
(153)
A panaszban megfogalmazott vélelem szerint a szolárüveg exportáló gyártói egy közvetlen adózást érintő másik programból is támogatáshoz jutottak, nevezetesen a minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége formájában (18).Ez a közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességek/adókedvezmények általános támogatási gyakorlatához tartozik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtettek szerint.
b) Jogalap
(154)
Az osztalékbevételek ezen adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25-26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke.
c) A vizsgálat megállapításai
(155)
A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a minősítéssel rendelkező rezidens vállalatok között fizetett osztalék adómentességéből. A szóban forgó vállalat közvetlenül a helyi adóhatósághoz fordult azért, hogy a tőkebefektetései után kapott osztalékot levonhassa az adóköteles bevételéből.
d) Következtetés
(156)
A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.
(157)
A nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban a Bizottság azt állította, hogy a szóban forgó támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontja értelmében egyedi támogatás, mivel a jogszabály a támogatási programhoz való hozzáférést a Kínai Népköztársaságban rezidens és más rezidens vállalkozásokban részesedéssel rendelkező vállalkozásokra szűkíti le.
(158)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogásolta ezen megállapításokat, azt állítván, hogy a minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások közötti osztalékfizetés adómentessége nem tekinthető egyedi támogatásnak, mivel a társaságiadó-törvény 26. cikkének (3) bekezdése értelmében az osztalékbevétel ezen adómentessége a nem rezidens vállalkozások számára is elérhető. Ezenfelül a kínai kormány azt állítja, hogy a jogosultsági kritériumok objektívek és a rezidens vállalkozások mindegyikére egyformán alkalmazandók, függetlenül az ágazattól, a terméktől vagy a földrajzi elhelyezkedéstől.
(159)
Jóllehet az ezen eljárásban a kínai kormány által benyújtott társaságiadó-törvény 26. cikkének (3) bekezdése értelmében ez az osztalékbevétel adómentessége a nem rezidens vállalkozások részére is elérhető, a Bizottság továbbra is egyedinek véli ezt a támogatási programot. A társaságiadó-törvény 25. cikke ugyanis megerősíti, hogy ezen adómentesség az állam által támogatott ágazatok és projektek számára van fenntartva. Következésképp kizárólag a támogatott ágazatok és projektek vehetnek részt ebben a programban. A fenti 5.1. szakasz c) pontjában kifejtettek szerint a szolárüveg-ágazat a támogatott ágazatok közé tartozik.
e) A támogatási összeg kiszámítása
(160)
A Bizottság a támogatás összegét a rendes körülmények között a vizsgálati időszakban beszedett adó és a vizsgálati időszakban az érintett vállalat által ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.
Az osztalékadóval kapcsolatos támogatási programok
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Közvetlen adókkal kapcsolatos egyéb mentességi és adócsökkentési programok
a) Bevezetés
(161)
A 7.1-7.3. szakaszban vizsgált támogatási programokon kívül a Bizottság nem talált a mintában szereplő vállalatok részére a C. szakasz 4. pontjában felsorolt, közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok formájában nyújtott előnyre utaló bizonyítékokat. Az ellenőrzések során azonban a mintában szereplő vállalatok egyikének nyilvántartásaiban a Bizottság két másik támogatási programot talált a társasági adót érintően: az egyik program a K+F-kiadásokkal összefüggő adójóváíráshoz, a másik pedig ingatlanadóval és földhasználati adóval kapcsolatos visszatérítésekhez kapcsolódott. Ezek - az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltakkal összhangban - szintén a „közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok” közé tartoznak, mint olyan intézkedések, amelyek révén az adóhatóság csökkentette a megfizetendő társasági adó mértékét, vagy az adóhatóság már megfizetett társasági adót térített vissza. A K+F-kiadásokhoz kapcsolódó adójóváírás kapcsolódik továbbá a C. szakasz 4. pontjában felsorolt „adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatoknál végzett K+F tevékenység után” tételhez is.
b) Jogalap
(162)
A K+F-kiadásokhoz kapcsolódó adójóváírás jogalapja a kínai társaságadó-törvény 30. cikke.
(163)
Az ingatlanadóval és a földhasználati adóval kapcsolatos visszatérítések tekintetében nem adták meg pontosan, hogy mely jogszabály alapján nyújtották ezeket az előnyöket, ugyanakkor a Bizottság kapott egy másolatot a tartományi kormányzat által a megadott mentesség mellé kiadott körlevélből.
c) A vizsgálat megállapításai
(164)
A Bizottság azt állapította meg, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a K+F-kiadásokhoz kapcsolódó adójóváírásban és az ingatlanadóval és a földhasználati adóhoz kapcsolódó visszatérítésben. A tartományi kormányzat által kiadott dokumentum az újonnan alapított, új és csúcstechnológiájú vállalkozásokra korlátozza a visszatérítéseket.
d) Következtetés
(165)
A K+F-kiadásokkal kapcsolatos jóváírások a Bizottság meglátása szerint egyedi támogatásnak minősülnek, tekintve, hogy a társaságiadó-törvény 30. cikkét a 25. cikkel együtt kell értelmezni, amelynek értelmében ez az adómentesség az állam által támogatott ágazatok és projektek részére van fenntartva. Következésképp kizárólag a támogatott ágazatok és projektek vehetnek részt ebben a programban. A fenti 5.1. szakasz c) pontjában kifejtettek szerint a szolárüveg-ágazat a támogatott ágazatok közé tartozik.
(166)
Az ingatlanadóhoz és a földhasználati adóhoz kapcsolódó visszatérítések egyediek voltak a helyszín és az ágazat jellege szempontjából. A további konzultációkra irányuló felkérés keretén belül a Bizottság kérte a kínai kormányt, hogy szolgáltasson bővebb információkat ezen adóprogramokra vonatkozóan, de ennek a kérésnek a kínai kormány nem tett eleget. Következésképp a Bizottság - egyéb rendelkezésre álló információk hiányában - a szóban forgó támogatási programoknak a mintában szereplő vállalat tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján járt el.
(167)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottság megállapításaival szemben és azt állította, hogy a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban a Bizottság semmilyen pozitív bizonyítékkal nem szolgált ezen támogatási programok egyediségére vonatkozóan. A szóban forgó programok egyediségre vonatozó részletes információkról csak az adott vállalat számára adtak tájékoztatást, és a szóban forgó vállalattól nem érkezett észrevétel. Ezen támogatási programok egyediségére vonatkozóan a Bizottság a fenti preambulumbekezdésekben is további információkkal szolgált.
(168)
A Bizottság meglátása szerint ezen programok az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.
e) A támogatási összeg kiszámítása
(169)
A Bizottság a támogatás összegét a rendes körülmények között a vizsgálati időszakban beszedett adó és a vizsgálati időszakban az érintett vállalat által ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.
Társaságiadó-programok
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Közvetett adókhoz és importvámokhoz kapcsolódó támogatási programok
(170)
A közvetett adókhoz és importvámokhoz kapcsolódó, a C. szakasz 4. pontjában felsorolt támogatási programokkal összefüggésben a Bizottság nem talált a mintában szereplő vállatok részére juttatott előnyt.
9. Az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő biztosítása az állam által
9.1. Az antimon biztosítása; villamos energia biztosítása
(171)
A mintában szereplő vállalatok vizsgálati időszaki antimon- és a villamos áram-beszerzésével összefüggésben a Bizottság előnyjuttatást nem tárt fel.
9.2. Földhasználati jogok biztosítása
a) Bevezetés
(172)
Miként az a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (354)-(370) preambulumbekezdésében is szerepel, Kínában a vállalatoknak nincs lehetőségük földtulajdont vásárolniuk, csupán földhasználati jogot vehetnek a helyi hatóságoktól.
b) Jogalap
(173)
A Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének értelmében minden föld a népé, így a földet nem lehet eladni és megvenni, ugyanakkor meghatározza a földhasználati jog vállalkozások részére - licitálás, ajánlattétel vagy árverés útján - történő értékesítésének feltételeit.
c) A vizsgálat megállapításai
(174)
Az aukció rendszere elvben lehetővé tenné, hogy egy adott földhasználati jog értékét a piac határozza meg, és ennek eredményeképp az ármeghatározás függetlenül történne. Ugyanakkor a Bizottság által tett látogatás alkalmával a kínai kormány azt állította, hogy minden esetben meghatározzák a földterületek egyes besorolásaihoz tartozó küszöbárakat (a földterületeket minőség alapján 1-től 15-ig terjedő skálán osztályozzák), és a földhasználati jog ára nem eshet ezen küszöbérték alá.
(175)
Másrészről a kínai kormány ellenőrzés alatt tartja a föld kínálatát is azáltal, hogy kvótákon keresztül korlátozza a földterület nagyságát, amelyre vonatkozóan az adott tartomány az adott évben ipari vagy lakhatási célból földhasználati jogot értékesíthet.
(176)
A Bizottság mindenesetre a mintában szereplő exportáló gyártók földhasználatijog-vásárlásai tekintetében egyetlen esetben sem talált olyan árverési folyamatra utaló bizonyítékot, amely független módon határozta volna meg a földhasználati jog árát. A földet elnyerő vállalat vagy a kiinduló árat vagy négyzetméterenként 5 kínai jüannal a kiinduló ár feletti árat ajánlott, és egyetlen ajánlattevőként nyerte el a földhasználati jogot.
(177)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelet a Bizottság megállapításaival szemben, és azt állította, hogy a földhasználati jogoknak az ipari szereplők részére történő értékesítésekor valódi árverési folyamat zajlik Kínában.
(178)
A kínai kormány először azzal érvelt, hogy valódi árverési folyamat zajlik, hiszen a kormányzat - csakúgy mint bármely más árverező - mindössze a kiinduló árat szabja meg. A Bizottság elutasítja ezt az érvelést, mivel egy árverésen rendes körülmények között egy független értékbecslés alapján független árverező határozza meg a kiinduló árat, és ebben az esetben nem ez történik, hiszen a földhasználati jog tulajdonosa egyben az árverező is.
(179)
A kínai kormány ezt követően azzal érvelt, hogy a küszöbár megszabásával azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jog végső ára ne legyen alacsonyabb „a piaci alapárnál”. A kínai kormány bizonyítékokkal nem támasztotta alá ezt az - önmagában körkörös - érvelést, mivel a földhasználati jogért fizetett (a kormányzat által megállapított) összegnek kellene lennie a piaci árnak (amely alapján a küszöbárat meghatározták).
(180)
A kínai kormány ezt követően azt állította, hogy az a tény, hogy nem volt más ajánlattevő az árverésen „még nem alapozza meg azt a feltételezést, hogy a földhasználati jogot valójában nem is árverésen értékesítették”. Valójában e tényből a Bizottság éppen ellentétes következtetést von le. A kínai kormány - többszöri kérés ellenére - nem szolgáltatott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy akár csak egy földhasználati jogot is árveréses versenyben áraztak volna be, következésképp a folyamat eredményeképp a kormányzat állapítja meg az árat, a vállalatok pedig ezt az árat fizetik meg. Jóllehet egy piaci alapon működő rendszer létezésének megállapításához nem minden esetben elengedhetetlen feltétel az, hogy több ajánlattevő legyen, az azonban, hogy több ajánlattevő egyetlen esetben sem volt - mint ahogy ez megállapítást nyert a mintában szereplő vállalatok tekintetében -, elég egyértelműen utal arra, hogy az árakat valójában nem a piac határozza meg.
(181)
Abban a konkrét esetben, amikor a mintába felvetett vállalatok egyike négyzetméterenként 5 kínai jüannal többet fizetett a kormány által megállapított árnál, a szóban forgó vállalat azt állította a Bizottságnak, hogy az illetékes hatóság szólította fel őket arra, hogy tegyenek így, hogy azt a látszatot keltsék, mintha lett volna árverés. A Bizottság ezért ezt a tényt nem tekintheti azt igazoló pozitív bizonyítéknak, hogy a földhasználati jogok értékesítése piaci körülmények között zajlana a KNK-ban.
(182)
Valójában a mintában szereplő vállalatok a kínai kormány által megszabott árat fizették. Miként az a fotovoltaikus panelekről szóló rendeletben ((361)-(370) preambulumbekezdés) is szerepel, a földhasználati jogot a lenti e) szakaszban meghatározott a piaci referenciaárhoz viszonyítva a megfelelő díjazásnál alacsonyabb áron biztosítják.
d) Következtetés
(183)
A Bizottság megállapítja, hogy a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítását az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott, a vállalatokat gazdasági előnyhöz juttató támogatásnak kell tekinteni. Minthogy a vizsgálat nem azonosított a földhasználati jogok értékesítése tekintetében működő piacot Kínában, külső viszonyítási alap használatával (lásd az e) szakaszt) vált bizonyítottá, hogy a mintába felvett exportőrök a piaci ár alatti összeget fizettek a földhasználati jogokért.
(184)
A támogatás az alaprendelet 4. cikk (2) bekezdésének a) és 4. cikk (2) bekezdésének c) pontja értelmében egyedi jellegű, mivel a 40. sz. államtanácsi határozat előírja a hatóságok számára, hogy a támogatott iparágak - így például a szolárüveggyártás - számára földterületet biztosítsanak. A 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog.
(185)
A földterülettel kapcsolatos kínai helyzetre az IMF munkadokumentumában is kitérnek, amely megerősíti, hogy a földhasználati jogok kínai iparágaknak történő biztosítása során nem tartják tiszteletben a piaci viszonyokat. (19)
(186)
A kínai kormány vitatta az egyedi jellegről tett megállapítást, arra hivatkozva, hogy a 40. sz. határozatban foglalt korlátozások nem használhatók fel egyedi előnyjuttatás bizonyítására. Ezt az érvet elutasították, hiszen a 40. sz. határozatnak az a célja, hogy a támogatott iparágak számára biztosítsanak földhasználati jogokat. A szolárüveggyártás egyike a támogatott iparágaknak, és így a 40. sz. határozat rendelkezései magukban foglalják a földhasználati jogok szolárüveggyártóknak történő biztosítását.
(187)
A mintában szereplő egyik vállalat szintén vitatta a bizottsági megállapításokat, mivel álláspontja szerint van Kínában működő piaca a földhasználati jogoknak. E következtetésük azonban nincs összhangban azon megállapításaikkal, amelyeket a földhasználati jogokra vonatkozó kínai gyakorlatról tettek. Továbbra sem tudták bizonyítani, hogy a földhasználati jogok értékének meghatározása független módon történik, hogy e jogokat független árverésen értékesítik, hogy kompetitív licitálás eredményeként a földhasználati jogok árát a piac határozza meg, és hogy lenne olyan ár, amelyet ne torzítana kormányzati támogatás.
(188)
A mintába felvett vállalat ezt követően azt állította, hogy bár a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy létezik működő piac, és ezért nem került sor támogatásnyújtásra, indokolt lenne, hogy a Bizottság a vállalat földhasználati jogainak árát egybevesse egy viszonyítási alappal, nevezetesen a vállalat elhelyezkedése szerinti tartományban alkalmazott földhasználatijog-árakkal. Mivel a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó tartományban nincs megfelelő piaci viszonyítási alap, ezt az érvet elutasította.
e) A támogatáskülönbözet kiszámítása
(189)
A gazdasági előny a földhasználati jogért fizetett ár és a megfelelő külső viszonyítási alap közötti különbözetnek felel meg. A fotovoltaikus panelekről szóló rendelethez hasonlóan a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Kínai Tajpej) piaci földára jelentette a szóban forgó külső viszonyítási alapot.
(190)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt Kínai Tajpej viszonyítási alapként történő alkalmazása ellen, és további tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy milyen indokok szólnak Kínai Tajpej alkalmassága mellett. Ahogyan az a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (467) preambulumbekezdésében már kifejtésre került, a Bizottság a következő indokok miatt tekinti Kínai Tajpejt megfelelő külső viszonyítási alapnak:
a)
összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Kínai Tajpejben, valamint a mintába felvett exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében;
b)
Kínai Tajpej földrajzilag közel helyezkedik el Kínához;
c)
Kínai Tajpejre és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra;
d)
szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Kínai Tajpej és Kína között;
e)
Kínai Tajpejre és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség;
f)
a Kínai Tajpej viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel; valamint
g)
Kínai Tajpej és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői.
(191)
Mindezeket számításba véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben piaci feltételek érvényesülnének, akkor a mintába felvett exportáló gyártók a kínai tajpeji árakhoz igen hasonló árat fizetnének a földhasználati jogokért Kínában.
(192)
A mintába felvett egyik vállalat javaslata szerint külső viszonyítási alap alkalmazása esetén a vállalatok elhelyezkedése szerinti tartomány GDP-adatait kell figyelembe venni, és viszonyítási alapként „az egyiptomi, örményországi, guatemalai, kongói, mongóliai vagy indonéziai aktuális földárakat” lenne indokolt használni, mivel ezek az országok rendelkeznek „hasonló fejlettségi szinttel”. Ezt az érvet a következők okok alapján el kellett utasítani:
a)
a fenti lista alapján nem a gazdasági fejlettség az egyetlen olyan tényező, amely miatt Kínai Tajpej megfelelő viszonyítási alap;
b)
a vállalat az elhelyezkedése szerinti tartományra hivatkozott, nem pedig a városra, ahol jóval magasabb az egy főre jutó GDP, mint a várost körülvevő tartományban; valamint
c)
nem sorakoztattak fel érveket - a GDP-n kívül - arra vonatkozóan, hogy a külső viszonyítási alapok közül miért lenne bármelyik is Kínai Tajpejnél megfelelőbb választás.
(193)
A mintába felvett vállalatok közül egy másik a nyilvánosságra hozatalt követően kijelentette, hogy Kínai Tajpej nem felel meg a vállalat elhelyezkedése szerinti tartomány gazdasági feltételeinek; alternatívát azonban nem javasolt. Minthogy nem érkezett javaslat alternatív viszonyítási alapra, megerősítést nyer Kínai Tajpej alkalmazása.
(194)
A kínai tajpeji átlagos földárak 2012. évi adatai a gazdasági minisztérium ipari hivatalától származnak, és visszamenőlegesen kiigazításra kerültek az infláció, illetve a GDP-növekedés tekintetében, hogy minden egyes naptári évre meghatározzák a viszonyítási alapként használandó földárat. Minthogy a földhasználati jogok 50 évre szólnak, és ez szolgál az értékcsökkenés alapjául, a vizsgálati időszak során szerzett gazdasági előny a viszonyítási alapként használt ár és a ténylegesen fizetett ár közötti különbség ötvened részének felel meg.
(195)
A földterületnek a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történt biztosításához kapcsolódóan megállapított támogatási mértékek a következők:
Földterület megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történt biztosítása
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. A támogatásra vonatkozó következtetés
(196)
A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban kiszámította, hogy a vizsgáltba bevont vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki támogatási programonként, majd ezeket összeadta, hogy így a vállalat egészére meghatározza a vizsgálati időszak alatti támogatás teljes összegét.
(197)
Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatáskülönbözetek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összeg vállalat összforgalmára jutó részét számolta ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást.
(198)
A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt Unióba exportált érintett termék egy négyzetméterére jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egy négyzetméterre vonatkozó CIF-értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.
(199)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány jelezte, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a párhuzamos dömpingellenes eljárás során kiszámított dömpingkülönbözeteket, amikor a nyilvánosságra hozatalkor közzétette a támogatás-különbözeteket, és azt állította, hogy a Bizottság csak a kivetendő vám kiszámításánál foglalkozott a „kettős számítás” kérdésével.
(200)
A kínai kormány azt kérte, hogy azokban az esetekben, amelyek kapcsán megállapítást nyer, hogy a támogatás dömpinghez vezetett, ez jelenjen meg a különbözet-, illetve a vámszámításokban is.
(201)
Minthogy ebben az esetben az intézkedéseknek a kárkülönbözet szab korlátot, egy ilyen jellegű változtatás nem módosítaná a ténylegesen kivetendő vámokat. Ebből kifolyólag a Bizottság nem találta indokoltnak, hogy ezen érvek tartalmi részével foglalkozzon.
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(202)
A vizsgálat megindítását követően nyolc olyan gyártó jelentkezett, amelyek gyártották a hasonló terméket a vizsgálati időszak alatt az Unióban. A Bizottságnak nincs arról tudomása, hogy más uniós gyártó foglalkozott volna a hasonló termék előállításával. A Bizottság ezért úgy tekinti, hogy az említett nyolc gyártó alkotja az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(203)
A vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapításához az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló valamennyi információt - mint például a panaszos által szolgáltatott információkat, az uniós gazdasági ágazat szövetségétől (Glass for Europe) származó makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat - felhasználták. A mintába felvett uniós gyártók esetében az adatokat összevetették a kérdőívekre adott válaszokkal. Mindezek alapján a becslések szerint az uniós össztermelés hozzávetőleg 21 734 000 négyzetmétert tett ki a vizsgálati időszakban.
(204)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány rámutatott, hogy a nyilvánosságra hozott dokumentumban a panaszban szereplőktől eltérő adatokat tüntettek fel az uniós gazdasági ágazatról. Érvelése szerint mindez az objektív és hiteles bizonyítékok hiányára utal, és megkérdőjelezi a Bizottság által levont következtetések helyességét.
(205)
A panaszban, illetve a nyilvánosságra hozott dokumentumban szereplő adatok közötti, a kínai kormány által megállapított eltérések azzal magyarázhatók, hogy a mintába felvett uniós gyártókkal kapcsolatos valamennyi adatot ellenőrizték a helyszínen, és ha szükséges volt, akkor aktualizálták. Mivel a minta az uniós gazdasági ágazat uniós piac forgalmának 79 %-át képviseli, a Bizottság nem fogadhatja el azt az érvelést, hogy a bizonyítékok, amelyekre a bizottsági következtetések támaszkodtak nem tekinthetők objektív és hiteles alapnak.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(206)
A mintába felvett uniós gyártók körében nem volt saját felhasználásra irányuló termelés, ezért nem volt szükséges külön elemzést végezni a saját felhasználásról.
3. Uniós felhasználás
(207)
Az uniós felhasználást az összes uniós gyártó Unión belüli uniós összértékesítésének volumene alapján állapították meg - vagyis e gyártók exportértékesítését nem vették számításba -, majd ehhez hozzáadták a Kínából, illetve más harmadik országokból származó behozatalt. Az uniós felhasználás meghatározásához a panaszos és a Glass for Europe által benyújtott adatokat használták fel, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszaival.
(208)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (1 000 m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Forrás: Glass for Europe, a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
(209)
A figyelembe vett időszakban az uniós összfelhasználás 65 %-kal nőtt 2009 és 2011 között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. A 2012. évi felhasználás azonban még mindig jóval meghaladta a 2009. évi adatokat. Ez elsősorban a végtermékek, különösen pedig a napelemmodulok megnövekedett felhasználásával magyarázható (lásd az E.2.3. szakaszt).
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Az érintett országból származó támogatott behozatal volumene és piaci részesedése
(210)
Az import volumenének és értékének meghatározásához az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni, mert a szolárüveget a 7007 19 80 - Más - Rétegelt biztonsági üveg KN-kód alá tartozó termékként importálják az Unióba, és e KN-kód olyan termékeket is magában foglal, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. Az import volumenét és értékét a panaszos és a Glass for Europe által szolgáltatott adatok alapján állapították meg. Az érintett országból az Unióba irányuló támogatott behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínából származó behozatal volumene (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Piaci részesedés
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Forrás: Glass for Europe és a panasz
(211)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék Unióba irányuló támogatott behozatalának volumene számottevő, 596 %-os növekedést ért el, aminek következtében jelentős mértékben (7,2 %-ról 30,5 %-ra) bővült az érintett termék Kínából származó behozatalának uniós piaci részesedése.
(212)
2012-ig az uniós felhasználás szintén növekedést mutatott. A 2012-es évben, jóllehet az uniós piac szűkült, a kínai exportáló gyártók tovább tudták növelni importjuk összvolumenét.
(213)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság a ténylegesnél jóval magasabb értékeket mutató adatokat használt, és mivel a kínai exportstatisztikák - vitatható módon - a tájékoztató dokumentumban szereplő importvolumennél sokkal kisebb mértékű exportról tanúskodnak a vizsgálati időszak tekintetében, magyarázatot kért arra vonatkozóan, hogy milyen módon történt e volumenek kiszámítása.
(214)
A Bizottság először is megjegyzi, hogy a kínai kormány által benyújtott - az edzett üvegek valamennyi típusát lefedő - exportstatisztikák több mint két és félszer alacsonyabb értéket mutatnak, mint az Eurostat teljes ex 7007 19 80 KN-kódra vonatkozó 2012. évi statisztikái. Következésképpen nem tekinthetők kellően megbízhatóknak.
(215)
A Bizottság a panaszostól és a Glass for Europe-tól származó adatok felhasználásával végezte el a számításokat. Ezek az adatok szerepelnek a nem bizalmas jellegű aktában. A szóban forgó információkat a Bizottság összevetette a mintába felvett exportáló gyártók és a többi együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, ellenőrzött adatokkal. Az A.3.3. szakaszban említetteknek megfelelően az együttműködő exportáló gyártók majdnem 100 %-át adták 2012-ben az Unióba irányuló, bejelentett szolárüvegexportnak. A Bizottságnak tehát nincs oka feltételezni, hogy a megállapításai alapjául szolgáló információk tévesek. A kínai kormány ráadásul elmulasztotta bizonyítékokkal alátámasztani állítását.
4.2. Az érintett országból származó támogatott behozatal árai és az áralákínálás
(216)
Az érintett országból az Unióba irányuló támogatott behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Importárak (EUR/m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Kína
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Forrás: a panaszos és a kínai exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszai
(217)
A figyelembe vett időszakban csökkent az érintett termék átlagos importára. Az átlagos importár 27,2 %-kal, a 2009-es 6,02 EUR/m2-ről a vizsgálati időszakban 4,38 EUR/m2-re csökkent.
(218)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a mintába felvett kínai gyártóknak az Unió piacán első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és felfelé kiigazítottak, mégpedig a vámkezelés, anyagmozgatási és rakodási költségek tekintetében 0,40 EUR/m2-rel, illetve 3 %-os importvámmal. Az említett kiigazítások - termékkódtól függően - 7 % és 15 % közötti, súlyozott átlagot számítva 11 %-os árnövekedést eredményeznek.
(219)
Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva terméktípusonként, az adatokat szükség esetén az előző preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonását követően hasonlították össze. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - kimutatta, hogy az érintett termék támogatott behozatala súlyozott átlagban, és vállalatonként meghatározva 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(220)
A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(221)
Ahogyan az már az A.3.2. szakaszban kifejtésre került, az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmaztak.
(222)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak makrogazdasági mutatóit a Bizottság a Glass for Europe-tól és a panaszostól kapott, az uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai alapján elemezte.
(223)
A jelenlegi vizsgálathoz az alábbi makrogazdasági mutatókat elemezték: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól.
(224)
Az elemzésbe bevont mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
(225)
Az egyik exportáló gyártó szerint a Bizottság nem az alaprendelet 8. cikkének (1) és (4) bekezdésével összhangban végezte el a kárelemzést, mert két különálló, és állítólag egymásnak ellentmondó adatcsoport - vagyis a makro- és mikrogazdasági kármutatók - alapján elemezte a kárt. Kifejtette továbbá, hogy az elemzés két adatcsoportra visszavezethető állítólagos következetlensége komoly aggályokat vet fel a károkozásról kialakított általános kép helyességével, méltányosságával és tárgyilagosságával kapcsolatban.
(226)
Ugyanezen fél több olyan korábbi vizsgálatot is megemlített, amelyek esetében a különböző adatcsoportok makro-, vagy mikroadatként történő meghatározásakor az uniós intézmények állítólag nem következetesen jártak el.
(227)
A Bizottság ezt az állítást nem fogadhatja el. A mintavétellel járó esetekben ez a módszer alkalmazandó az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésére, illetve annak érdekében, hogy ne kizárólag a mintára, hanem az uniós gazdasági ágazat egészére jellemző tendenciákat is figyelembe vegyék. Az elemzés az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésében előírt valamennyi tényezőt megvizsgálta. A kárra vonatkozó következtetés levonásához szintén az összes szóban forgó tényezőt mérlegelték. Következésképpen a kárelemzést az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésével és 8. cikke (4) bekezdésével összhangban végezték el.
6. Makrogazdasági mutatók
6.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(228)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4. táblázat
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
2009-es index
100
114
124
140
Termelési volumen (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Kapacitáskihasználás
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza
(229)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése a felhasználással párhuzamosan nőtt. Az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején termelési többletkapacitással rendelkezett. A gyorsütemben növekvő uniós felhasználás miatt ez a többletkapacitás 2011-ig csökkenést mutatott, ami azzal magyarázható, hogy az - ugyan bővülő - uniós termelési kapacitás az uniós felhasználásnál lassabb ütemben nőtt. A termelési kapacitás 2012-ben tovább növekedett, az uniós felhasználás viszont csökkent. A termelés 2009-től 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban 30 %-kal visszaesett. Meglévő kapacitása jóvoltából az uniós gazdasági ágazat képes volt a gyors termelésbővítésre annak érdekében, hogy ki tudja elégíteni az uniós kereslet 2011-ig tartó erőteljes növekedését. A 2009-től 2011-ig tartó növekedésre reagálva az uniós gazdasági ágazat ezzel egy időben további kapacitásokat épített ki, amelyeknek egy részét csak a vizsgálati időszak alatt vonta be a termelésbe. Ez azzal járt, hogy a korábbi évekhez képest a kapacitáskihasználás a vizsgálati időszak alatt hirtelen visszaesett.
(230)
Jóllehet a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a felhasználás növekedésére reagálva bővítette kapacitását, az uniós gazdasági ágazat termelése a felhasználásnál kisebb mértékű növekedést mutatott és a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak első három évében tapasztalt jelentős növekedést követően a vizsgálati időszakban csökkent, ami egybeesett az érintett országból származó támogatott behozatal piaci részesedésének növekedésével, valamint azzal a tisztességtelen versenyhelyzettel, amellyel az uniós gazdasági ágazat főbb felhasználói ügyfélkörének a napelemmodulok piacán szembesülnie kellett az ezen a piacon szintén megjelent kínai dömping, illetve támogatásnyújtás miatt.
6.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(231)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Piaci részesedés
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Forrás: Glass for Europe, a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
(232)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 22,7 %-kal nőtt. Az uniós felhasználás 65 %-os növekedése mellett azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 88,6 %-ról a vizsgálati időszakban 65,8 %-ra történt - vagyis a figyelembe vett időszak alatti 25,7 %-os - csökkenésében jelent meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az érintett országból származó támogatott behozatalnál jóval kisebb mértékben nőtt. Az uniós gyártók tehát nem tudták teljes mértékben kihasználni a bővülő felhasználást, és ennek következtében csökkent piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt.
6.3. Növekedés
(233)
Az uniós gazdasági ágazat növekedése az ágazat volumenmutatóinak - így a termelés, értékesítés és piaci részesedés - a felhasználás változásával történő összevetésével határozható meg. A felhasználásnak a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedése ellenére az uniós gyártók piaci részesedése nem bővült a felhasználással azonos mértékben. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanezen időszakban a Kínából származó import piaci részesedése 321 %-kal nőtt. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes a piac bővülésével arányosan nőni, összességében kedvezőtlen hatást gyakorolt gazdasági helyzetére.
6.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(234)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás - teljes munkaidős egyenértékben (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Termelékenység (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza
(235)
A foglalkoztatás összességében 52 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A növekedés azonban a 2011-ig tartó időszakban jelentkezett, amikor 932 teljes munkaidős egyenértéknél elérte csúcsát, és amelyet követően 857 teljes munkaidős egyenértékre csökkent a vizsgálati időszakban. A 2009. évhez képest a termelékenység csupán kismértékű növekedést mutatott 2010-ben és 2011-ben. Ez részben azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártása nagymértékben automatizált és nem igényel nagy létszámú személyzetet. A vizsgálati időszakban azonban 24,4 %-kal visszaesett 2011-hez képest, aminek hátterében az állt, hogy a termelés ugyanezen időszakban mintegy 30 %-kal csökkent, ez pedig kedvezőtlen hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra.
(236)
A foglalkoztatás tehát a hasonló termék vizsgálati időszak alatti uniós termelésében megmutatkozó tendencia következtében csökkent a vizsgálati időszakban.
6.5. A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatása alól
(237)
Valamennyi támogatáskülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a tényleges támogatáskülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekinthető.
(238)
Mivel az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat, a korábbi támogatásból való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát.
7. Mikrogazdasági mutatók
(239)
Ahogy az már az előzőekben is szerepelt, a mikrogazdasági mutatók elemzéséhez a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőívei szolgálnak alapul. A mintába felvett uniós gyártók többsége 2009-ben hajtotta végre az induló beruházásokat és kezdte meg a hasonló termék gyártását. Bár a mintába felvett uniós gyártók többsége már korábban is az üvegiparban tevékenykedett, egyikük sem tekinthetett el a kifejezetten a szolárüveg gyártását szolgáló infrastruktúra kiépítésére irányuló beruházásoktól, minthogy ez a tevékenység teljesen független a közönséges üveg gyártási eljárásától abból adódóan, hogy jelentős eltérések tapasztalhatók az üveg tisztasága, vastartalma, valamint általános minősége tekintetében. Emellett, az üveget meg kell edzeni, míg a közönséges üveget nem. Végezetül pedig, az üveget bevonattal látják el. Az alábbiakban elemzett valamennyi mutatóra tehát meghatározó hatást gyakorolt az említett 2009-es évi induló szakasz. Annak érdekében, hogy a tendenciák a mintába felvett vállalatok induló szakaszának torzító hatása nélkül kerüljenek bemutatásra, az indexeket a 2010. évtől kezdődően is kifejezték.
7.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(240)
A mintába felvett uniós gyártók független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Átlagos eladási árak az Unióban
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos eladási egységár az uniós piacon (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
2009-es index
100
85
84
77
2010-es index
117
100
98
90
Termelési egységköltség (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
2009-es index
100
64
64
71
2010-es index
157
100
101
112
Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
(241)
Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan csökkentek, de a vizsgálati időszakban különösen nagymértékű - 2011-hez képest 7,9 %-os, 2010-hez képest 9,5 %-os, 2009-hez képest 23 %-os - csökkenés volt tapasztalható. Az uniós gyártók értékesítési árai tekintetében tapasztalt csökkenés lassabb volt az érintett országból importált termékek értékesítési árai kapcsán megfigyelt tendenciához képest. 2011 és 2012 között például a kínai árak 11 %-kal, míg ugyanezen időszak alatt az uniós árak 8 %-kal csökkentek.
(242)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára és a kínai import árai közötti jelentős különbség ellenére, a terméktípusonkénti összehasonlításon alapuló tényleges alákínálás mértéke jóval alacsonyabb - vagyis a vizsgálati időszakban 10,6 % és 26,7 % közötti - értéket mutatott, ahogy az a D.4.2. szakaszban is szerepel. Ennek oka, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem exportálták az uniós gazdasági ágazat által előállított valamennyi terméktípust.
(243)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a kínai exportáló gyártók által exportált, illetve az uniós gyártók által értékesített terméktípusok közötti különbséget a kínai átlagárak meghatározásakor. Az arra a tényre való hivatkozás, hogy számottevő különbség állt fenn az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára és a kínai exportáló gyártók átlagos eladási ára között, állítólag a tényállás torz bemutatásához vezetett az uniós eladási árak és a kínai importárak közötti különbség miatt.
(244)
A fentieknek megfelelően a Bizottság az áralákínálás meghatározásához részletes, terméktípusonkénti összehasonlítást végzett, amely kétségkívül részét képezi a kárelemzésnek. Egyértelműen jelezte a különbségek okát is, vagyis hogy a kínai exportáló gyártók nem gyártották az uniós gazdasági ágazat által előállított valamennyi terméktípust. Nem lehet tehát azzal érvelni, hogy a Bizottság félrevezető módon és elferdítve mutatta volna be a tényeket.
(245)
A termelési egységköltség 2011 és a vizsgálati időszak között több mint 10 %-kal nőtt, míg 2010 és 2011 között lényegében változatlan szinten maradt. 2009 és 2011 között a termelési költségek lényegében az eladási árak alakulásának tendenciáját követték. A termelési egységköltség 2012. évi növekedése a gyártási volumen csökkenéséből adódott.
(246)
A kínai kormány azt is állította, hogy az átlagos eladási egységár figyelembe vett időszak alatti csökkenése - több más tényező mellett - a gyártási hatékonyság tekintetében elért eredményekre vezethető vissza. Emellett a termelési egységköltség 2012-ben tapasztalt növekedését nyilvánvalóan nem a termelés volumenének csökkenése váltotta ki, hanem a termelési kapacitás növekedése.
(247)
A hatékonyság 2009-2011 közötti növekedése valóban mérsékelte a termelési egységköltséget és ezáltal hozzájárult az eladási egységár csökkenéséhez. A Bizottság azonban megállapította, hogy az eladási átlagár jóval az átlagos termelési egységköltség alá csökkent a vizsgálati időszak alatt, és így mindössze ez utóbbinak 88 %-át fedezte. A mintába felvett vállalatok termelési kapacitásának bővülése ugyanakkor nem válthatta ki termelési egységköltségük növekedését. Gyártási kapacitásuk valójában mindössze 2,6 %-kal nőtt 2011 és 2012 között, míg átlagos termelési egységköltségük 10,6 %-os növekedést mutatott ugyanezen időszak alatt. Következésképpen ezeket az állításokat elutasították.
7.2. Munkaerőköltségek
(248)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos költség (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
2009-es index
100
98
107
112
2010-es index
102
100
109
114
Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
(249)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan, összességében 12 %-kal nőtt. 2011 és a vizsgálati időszak között azonban jelentősebb - 4,8 %-os - növekedés volt tapasztalható. A munkaerőköltség össznövekedése részben azokkal a költségekkel magyarázható, amelyek a gyártás 2011 és a vizsgálati időszak közötti szüneteltetése kapcsán merültek fel néhány uniós gyártónál. Másképpen fogalmazva: jóllehet nem történt tényleges munkavégzés, e gyártóknak akkor is ki kellett fizetniük alkalmazottaikat.
7.3. Készletek
(250)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
9. táblázat
Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészletek (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
2009-es index
100
122
108
115
2010-es index
82
100
88
95
Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai
(251)
A készletek 2011 és a vizsgálati időszak között 7,3 %-kal, 2009 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal növekedtek, míg 2010 és 2011 között 11,6 %-kal csökkentek.
(252)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a készletekkel kapcsolatos tendenciák irrelevánsak, mivel a készletek abszolút és relatív növekedése egyaránt rendkívül alacsony volt.
(253)
Az árváltozásokból adódóan a gyártóknak nem éri meg jelentős készleteket felhalmozni, hiszen azok értéke gyorsan csökken. Az uniós gyártók éppen ezért feltehetően korlátozott készleteket tartanak a hasonló termékből. A hasonló termék készletszintjének 2011 és vizsgálati időszak közötti - igaz viszonylag szerény mértékű - emelkedése tehát fontos mutatónak minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e. Az abszolút mértéket tekintve jelentősnek számító 2010. évi készletállományt annak fényében kell értelmezni, hogy a szóban forgó évben az értékesítések jóval magasabb szintet értek el, mint a vizsgálati időszakban.
7.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(254)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Jövedelmezőség
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
2009-es index
100
241
240
129
2010-es index
- 244
100
99
- 174
Pénzforgalom (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
2009-es index
100
337
355
229
2010-es index
-73
100
113
21
Beruházások (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
2009-es index
100
40
17
23
2010-es index
253
100
42
59
Beruházások megtérülése
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
2009-es index
100
339
393
66
2010-es index
-72
100
139
- 120
Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza
(255)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.
(256)
2009-ben a legtöbb mintába felvett uniós gyártó veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, ami - a D.7. szakaszban ismertetetteknek megfelelően - elsősorban azzal magyarázható, hogy ekkor vette kezdetét a hasonló termék gyártása. 2010-ben az átlagos nyereség már elérte a 8,31 %-ot. A jövedelmezőség ezt követően 2011-ben, amikor a támogatott import növekedni kezdett, enyhén visszaesett. Végezetül az iparág jelentős veszteséget - 2011-hez képest 276,6 %-os visszaesést - szenvedett el a vizsgálati időszakban.
(257)
A nettó pénzforgalom - amely a mintába felvett uniós gyártóknak tevékenységeik önfinanszírozására való képességét mutatja - 2011 és a vizsgálati időszak között számottevő mértékben, 81 %-kal esett vissza. 2010-től kezdődően folyamatosan növekedett, összességében pedig a figyelembe vett időszakban nőtt.
(258)
A beruházások megtérülését a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségeként fejezték ki.
(259)
A 10. táblázat alapján a beruházások a 2009. évi induló szakaszt követően, amely időszakban az iparág jelentős beruházásokat hajtott végre a hasonló termék kapcsán, 2009 és 2011 között folyamatosan csökkentek, majd a vizsgálati időszak alatt növekedtek. A vizsgálati időszakban azonban a beruházások a 2009. évhez képest alacsony szinten maradtak. A vizsgálati időszak során elsősorban a K+F-hez, illetve a gyártási technológia és folyamat hatékonyságának fokozását célzó fejlesztésekhez és karbantartásokhoz kapcsolódó beruházásokat hajtottak végre. Az iparág beruházásai különösen azokat az új terméktípusokat érintették, amelyeket ez időszak alatt nem importáltak Kínából, és amelyek kutatás- és innovációigényes termékek.
(260)
A beruházások megtérülése ezzel szemben 34 %-kal csökkent 2009 és 2012 között. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszak előtt folyamatos - vagyis 2009 és 2011 között 293 %-os - növekedés volt mérhető, a vizsgálati időszakban a 2011. évhez képest 186 %-os csökkenés tapasztalható. A 2012. évi visszaesés logikus következménye annak, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban veszteséget volt kénytelen elkönyvelni.
(261)
A tőkebevonási képességről megállapítást nyert, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.
8. A kárra vonatkozó következtetés
(262)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése a legtöbb kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutat. Az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés nőtt a figyelembe vett időszakban. Annak ellenére, hogy az értékesítés volumene növekedett, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban csökkent a felhasználás ugyanezen időszakban bekövetkezett nagyobb mértékű növekedése miatt. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, így például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.
(263)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési összvolumene nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését azonban az átlagos eladási ár és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős mértékű csökkenése kísérte.
(264)
A fentiek fényében a vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgálati időszakban nem érték el az ágazat előállítási költségeit, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt az Uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a vizsgálati időszakban erősen negatív szintre csökkent.
(265)
A kapacitás ugyanakkor kedvezően alakult 2009 és a vizsgálati időszak között. Emellett a beruházások a 2009 és a vizsgálati időszak közötti csökkenés ellenére 2011 és a vizsgálati időszak között növekedtek. Ennek hátterében a D.7.4. szakaszban már ismertetett tény áll: a mintába felvett vállalatok nem hagytak fel a hasonló termékhez kapcsolódó beruházásokkal, amelyek keretében többek között olyan terméktípusokra összpontosítottak, amelyek piaci szegmensében még nem jelent meg az érintett országból származó export, illetve amely típusok kutatás- és innovációigényesek. Kétségtelen azonban, hogy állandó költségeinek jobb megoszlása és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kell lennie arra, hogy az alapvetőbb (jelenleg a Kínából származó támogatott behozatallal versenyző) terméktípusokat is nagy volumenben tudja előállítani, illetve értékesíteni.
(266)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság értékelése ellentmondást tartalmaz, mivel egyfelől azt állítja, hogy elsősorban K+F jellegű beruházásokat hajtottak végre, másfelől pedig azzal érvel, hogy a keresletnövekedésre készülve került sor kapacitásbővítésre a vizsgálati időszak alatt. Ezek azonban nem egymásnak ellentmondó, hanem egymást kiegészítő állítások: az új terméktípusokra irányuló, azonos időszakban végrehajtott beruházások szükségszerűen kapacitásbővüléssel járnak. Bár az ilyen jellegű beruházások valóban növelik az uniós gazdasági ágazat költségeit, lényeges jelzésként is szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az iparág minden tőle telhetőt megtesz versenyképességének megtartása érdekében.
(267)
Levonható tehát a következtetés, hogy amellett, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a vizsgálati időszakban, aktívan törekedett arra, hogy az érintett országból még nem importált innovatív termékek fejlesztésével csökkentse az érintett termék támogatott behozatalával szembeni kiszolgáltatottságát.
(268)
A fentiek figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(269)
Az alaprendelet 8. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A támogatott behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert, az uniós gazdasági ágazatnak ugyanezen időszakban adott esetben kárt okozó tényezőket is, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott esetleges károkat a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.
1. A támogatott behozatal hatása
(270)
A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt nőtt a támogatott import: a volumen tekintetében 596 %-os növekedés, míg piaci részesedés tekintetében 366 %-os bővülés volt tapasztalható. Megerősítést nyert tehát, hogy az érintett termék behozatalának mind a volumene, mind pedig a piaci részesedése számottevően nőtt a figyelembe vett időszakban. A támogatott behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat. Másképpen fogalmazva: a behozatal az uniós piacnál jóval gyorsabb ütemben nőtt, és az uniós gyártók a kínai importtal szemben veszítettek piaci részesedésükből. A vizsgálat azt is megállapította, hogy - amint az a D.4.2. szakaszban is említésre került - a támogatott behozatal a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.
(271)
A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak során a támogatott behozatal árai 27,2 %-kal csökkentek, és így még nagyobb különbségek alakultak ki az uniós gyártók, illetve az exportáló gyártók által alkalmazott árak között. Az uniós gazdasági ágazat ilyen jelentős árnyomás mellett komoly erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább - veszteséggel járó - szintre csökkentse. A 2009. évi induló szakaszt követően az uniós gyártók 2010-ben és 2011-ben stabil nyereségszintet értek el. A vizsgálati időszakban viszont az uniós gyártók jelentős veszteséget könyveltek el.
(272)
A nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél is vitatta a Bizottság azon megállapítását, mely szerint okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínából származó támogatott behozatal között. Állításuk szerint a kár és az érintett országból származó behozatal növekedése között nem volt időbeli egybeesés. Ez annak a ténynek tudható be, hogy a Kínából származó behozatal 2009 és 2011 között nőtt számottevő mértékben. Ezenkívül a kínai import átlagára 2011-ben 4,96 EUR/m2 volt, amely megközelíti a 2012. évi (4,38 EUR/m2-es) árat.
(273)
Ugyanezen felek azt állították, hogy az a következtetés, amely szerint a 2012. évi kínai importnak tudható be az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár, ellentmond azoknak a megállapításoknak, hogy a kínai import a megelőző évben állítólag annak ellenére nem fejtett ki kedvezőtlen hatást, hogy nagyon hasonló volt az import átlagára.
(274)
A felek továbbá azt állították, hogy az elszenvedett jelentős kár és a támogatott kínai behozatal időbeli egybeesését a teljes - vagyis 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó - figyelembe vett időszak tekintetében nem lehet az ezalatt az időszak alatt jelentkezett közbenső tendenciák mérlegelése nélkül vizsgálni.
(275)
A figyelembe vett időszak kezdetétől a vizsgálati időszak végéig a behozatal 596 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 321 %-kal bővült. Az importárak 27,2 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt.
(276)
Helytálló a megállapítás, mely szerint az uniós gazdasági ágazat 2011. évi haszonkulcsa annak ellenére alig maradt el a 2010-ben elért szinttől, hogy a kínai import már 2011-ben jelentős mértékben nőtt. Mindazonáltal az uniós szolárüveg-felhasználás 2011-ben számottevően - vagyis 2010 és 2011 között 20,4 %-kal - nőtt, míg a Kínából származó behozatal ugyanezen időszak alatt 150 %-kal bővült. A vizsgálati időszakban amíg a felhasználás valóban valamivel több mint 19 %-kal visszaesett, a kínai import volumene több mint 35 %-os további növekedést ért el. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár és a támogatott kínai behozatal erőteljes növekedése azonos időszakban jelentkezett. Emellett természetesen időbe telik, amíg az uniós gyártókat elérik a támogatott import növekedésének kedvezőtlen hatásai (mint például az ügyfelek elpártolása, a veszteségtermelés, a beruházások megtérülésének, illetve a pénzforgalom csökkenése stb.). Ezért az állítást elutasítják.
(277)
A Bizottság a figyelembe vett időszakbeli közbenső tendenciákat is elemezte. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ben még annak ellenére nyereségesen működött, hogy a kínai import ekkor már növekedést mutatott; nem cáfolja meg a következtetést, amely szerint a vizsgálati időszak tekintetében időbeli egybeesés állapítható meg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a támogatott kínai import folyamatos növekedése között.
(278)
A vizsgálati időszakban a felhasználás valamivel több mint 19 %-os visszaesése ellenére a kínai exportáló gyártók:
a)
2011-hez képest 12,4 százalékponttal növelték piaci részesedésüket, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12,3 százalékponttal csökkent;
b)
több mint 35 %-kal növelték a kínai import volumenét, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítése 32 %-kal csökkent; valamint
c)
több mint 10 %-kal tovább csökkentették a már eleve rendkívül alacsony exportáraikat és akár 26,7 %-kal is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, ami hozzájárult az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti veszteséges működéséhez.
(279)
A fenti elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatott behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt.
2. Az egyéb tényezők hatásai
2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(280)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
11. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2)
Harmadik országok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Volumen (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Piaci részesedés
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Átlagár (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Forrás: Glass for Europe és a panasz
(281)
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, összhangban az uniós felhasználás növekedésével. Ezen import piaci részesedése 2011-hez képest (3,7 %) kismértékben csökkent a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszakot tekintve összességében stabil maradt. Kína után Törökország a második legnagyobb exportőr, a harmadik helyen pedig India következik.
(282)
Az összes harmadik országból származó importról rendelkezésre álló adatokból kitűnik, hogy az átlagos importár magasabb volt a kínai átlagos importárnál. Ugyanez érvényes az érintett termék egyes típusainak egységáraira is. Másfelől azonban a harmadik országok átlagos importára hasonló, vagy magasabb szintű volt az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlagánál.
(283)
Tekintettel a harmadik országokból származó behozatal alacsony összvolumenére, piaci részesedésére, valamint árszínvonalára, a Bizottság megállapítja, hogy a harmadik országokból érkező behozatal nem befolyásolhatta a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(284)
A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
12. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Exportértékesítések értéke (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Exportértékesítések volumene (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Átlagár (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza
(285)
A mintába felvett uniós gyártók exportértékesítése 2009 és 2011 között nőtt, a vizsgálati időszakban azonban az értékesítések értéke 74 %-kal, volumene pedig 71,9 %-kal hirtelen visszaesett. A mintába felvett kínai exportőrök válaszai alapján úgy tűnik, hogy ennek hátterében az uniós gazdasági ágazat főbb exportpiacaira (nevezetesen az Egyesült Államokba és Kanadába) irányuló kínai export rendkívül alacsony ára áll.
(286)
A mintába felvett uniós gyártók értékesítési összvolumenén belül az exportértékesítések 2009-ben (az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tettek ki. 2012-ben további, 5 %-os szintre történő csökkenés volt tapasztalható.
(287)
Az uniós gazdasági ágazat fő piacát nem a harmadik országbeli, hanem a világ egyik legnagyobbjának számító uniós piac jelenti. Emellett a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, így a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár. A vizsgálat azt is megerősítette, hogy a gyengébb exportteljesítmény elsősorban annak tudható be, hogy az olcsó kínai exporttal a harmadik országok piacain is fel kellett venni a versenyt. Emiatt a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a mintába felvett uniós gyártók gyengébb exportteljesítménye befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(288)
A nyilvánosságra hozatalt követően számos fél megkérdőjelezte azokat a bizottsági megállapításokat, amelyek szerint a mintába felvett uniós gyártók exportértékesítésének vizsgálati időszak alatti visszaesését legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat főbb exportpiacaira (nevezetesen az Egyesült Államokba és Kanadába) irányuló rendkívül alacsony árú kínai export váltotta ki. Meglátásuk szerint ez megalapozatlan következtetés, hiszen Kína már 2011-ben is exportált, és így nincs magyarázat arra, hogy az export hatása miért csak 2012-ben jelentkezett. Azt állították továbbá, hogy az alacsony exportértékesítési eredmény valódi oka az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt versenyképes, és nem tudott versenyben maradni amikor a világpiaci árak csökkentek. Mindezek alapján a felek szerint megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének vizsgálati időszak alatti visszaesése tovább növelte az elszenvedett kárt.
(289)
A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja ezeket az állításokat. Továbbra is az uniós, nem pedig a harmadik országok piacai jelentik az uniós gazdasági ágazat fő piacát. Emellett, a távolabbi pontokra történő szállítások kapcsán (a törés és a korrózió miatt) felmerülő járulékos költségek kizárólag abban az esetben térülnek meg, ha a harmadik országokban kellően magas az árszínvonal. Láthatóan azonban ez nem így van. Valójában, a mintába felvett exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszai alapján rendelkezésre álló bizottsági információk szerint az uniós gazdasági ágazat fő exportpiacaira irányuló kínai export árai rendkívül alacsonyak voltak, és ezek ráadásul a 2011. évi adatoknál még alacsonyabb szintre süllyedtek a vizsgálati időszak alatt. Ez azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge exportteljesítménye - ahogyan azt a vizsgálat megerősítette - a harmadik országbeli piacok esetében is mindenekelőtt az egyre csökkenő kínai exportárakra vezethető vissza.
(290)
Ugyanezen felek azzal is érveltek, hogy a vizsgálat az uniós piacra vonatkozott, és nem mérte fel, hogy a harmadik országbeli piacokon egyáltalán sor került-e az állítólagos tisztességtelen árképzésre.
(291)
Ezenkívül még ha helytállónak is tekintik az uniós intézmények megállapításait, azok álláspontjuk szerint olyan károkat is az Unióba irányuló támogatott behozatalnak tulajdonítanak, amelyeket más tényezők váltottak ki. Ekképpen a harmadik országokba irányuló, állítólag alacsony árú vagy támogatott kínai kivitelek nem az Unióba irányuló támogatott behozatalok, és így ezeket független tényezőknek kell tekinteni, amelyek károkozó hatása nem kapcsolható össze a támogatott behozatalokkal.
(292)
A Bizottság ezt az állítást elutasítja. A bizottsági vizsgálat nem terjed ki arra, hogy Kína dömping- és/vagy támogatott árakon exportál-e a harmadik országokba. A mintába felvett exportáló gyártók által a harmadik országokban alkalmazott exportárakról szolgáltatott adatok alapján a Bizottság mindössze azt állapította meg, hogy a szóban forgó árak az utóbbi években folyamatosan csökkentek.
(293)
Hasonlóképpen, a Bizottság a harmadik országokba irányuló kínai import árainak csökkenését független tényezőként elemezte, és nem kapcsolta össze az Unióba történő támogatott behozatallal. Ezt a tényt valójában csak mint az uniós gazdasági ágazat legfontosabb harmadik országbeli célpiacaira irányuló export csökkenésének egyik lehetséges magyarázataként használták, szem előtt tartva, hogy a szóban forgó piacok sem a múltban nem számítottak, sem pedig jelenleg nem minősülnek az uniós gazdasági ágazat fő piacának. Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének még a csúcséveknek számító 2010-ben és 2011-ben is több mint 85 %-át az uniós piacon belüli értékesítés adta.
(294)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményének romlása nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.3. A felhasználás és a kapacitás alakulása
(295)
Amint az a D.3. szakaszban szerepel, az uniós felhasználás 65 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A legmagasabb szintet 2011-ben érte el, amikor 2009-hez képest 105 %-os növekedést mutatott. Ezt a felhasználásbeli növekedést azonban az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni. Összértékesítése 2011-ig számottevően, de a piacnál lassabb ütemben nőtt, majd a vizsgálati időszakban összességében is csökkenést mutatott. A figyelembe vett időszak alatt piaci részesedése folyamatosan, 2009-hez képest a vizsgálati időszakban 25,7 %-kal (2011-hez képest pedig 15,8 %-kal) csökkent. A kínai piaci részesedés, illetve értékesítési volumen ezzel szemben még a felhasználás 2011 és vizsgálati időszak közötti visszaesésekor is jelentős mértékű növekedést mutatott: 2011 és a vizsgálati időszak között 68,4 %-kal, a teljes időszak tekintetében pedig összességében 321 %-kal bővült. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 596 %-kal nőtt.
(296)
Minthogy az uniós felhasználás növekedett a figyelembe vett időszakban, alakulása olyan tényező, amely megerősíti a növekvő támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést, és amely önmagában nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ráadásul a támogatott kínai behozatal még a csökkenő felhasználást mutató vizsgálati időszakban is képes volt továbbnövelni piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára.
(297)
A nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár hátterében az uniós felhasználás visszaesése áll. Az állítások alapján ez az egyetlen olyan tényező, amely 2012-ben mutatott első alkalommal csökkenést, illetve amelyre indokoltan visszavezethető az okozott kár, hiszen a kínai import már 2011-ben megjelent, mégpedig a 2012. évihez hasonló árakon.
(298)
Való igaz, hogy az előző évekhez képest a felhasználás 2012-ben visszaesett. A Bizottság elemzése azonban a figyelembe vett időszak 2009. évi kezdőidőpontjától a vizsgálati időszak végéig terjed ki, amely időtartam alatt az uniós felhasználás összességében 65 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatos és számottevő - vagyis összességében 25,7 %-os - csökkenést mutatott, miközben a kínai behozatal piaci részesedése 321 %-kal bővült. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 596 %-kal nőtt.
(299)
Mindemellett a vizsgálati időszakban az uniós felhasználás még a 2010. évihez hasonló szintet ért el, miközben - a 10. táblázatban feltüntetettek szerint - a 2010-es volt az az év, amikor az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékű nyereségre tett szert. Az uniós felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése tehát önmagában nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt keletkezett veszteségét. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 26,6 %-kal csökkent 2010 és 2012 között, miközben a kínai behozatalok piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 318 %-kal nőtt. Végezetül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesésének következménye, akkor annak a kínai behozatalra is hatással kellett volna lennie. Ez azonban egyértelműen nem így történt. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálati időszak alatt a kínai import mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést ért el.
(300)
A fenti megállapításokra tekintettel a Bizottság elutasítja ezt az állítást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(301)
Ami az uniós gazdasági ágazat 4. táblázatban feltüntetett termelés kapacitását illeti, a kapacitásbővülés egyértelműen a növekvő uniós felhasználás tendenciáját követte 2011 végéig. A vizsgálat kimutatta, hogy a termelési kapacitás 2011 és a vizsgálati időszak közötti 12,5 %-os növekedésének fő oka az volt, hogy a szolárüveg piaca újabb vállalattal bővült. A piacon jelenlévő összes többi vállalat gyártási kapacitása ugyanezen időszak alatt enyhe csökkenést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat kapacitásfejlesztésének általános tendenciája tehát az uniós felhasználás trendjét követte. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős termelési kapacitása - amely már a figyelembe vett időszak kezdetén is számottevő volt, és amely a vizsgálati időszak alatt is tekintélyes mértékű maradt - nem befolyásolhatta a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
(302)
A nyilvánosságra hozatalt követően több fél azzal érvelt, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni, hogy az állítólagos többletkapacitás volt az elszenvedett kár egyik lényegi kiváltó oka. A figyelembe vett időszak alatti kapacitásbővítést az állítások szerint nem indokolta a felhasználás növekedése, mivel az uniós gazdasági ágazat szempontjából rendkívül nagy és állandó különbség mutatkozott a kapacitás és a felhasználás között, amely meglátásuk szerint gazdasági szempontból nem fenntartható. Azt állították továbbá, hogy az a tény, hogy 2011 és a vizsgálati időszak vége között új szereplő lépett a piacra, hozzájárult az elszenvedett kárhoz, mivel ezáltal fokozódott a belpiaci verseny.
(303)
A felek ezenkívül úgy vélték, hogy az uniós felhasználás csökkenése és a termelési kapacitás bővülése az exportértékesítések visszaesésével együtt alacsony kapacitáskihasználtsághoz vezetett. Az alacsony kihasználtság magas állandó költségeket eredményezett, és ez véleményük szerint igen súlyos következményekkel járt az uniós szolárüveg-iparág számára.
(304)
A Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egészének kapacitása a figyelembe vett időszakban végig folyamatosan meghaladta az uniós összfelhasználást. Ennek ellenére a vizsgálati időszakot megelőző két évben az uniós gazdasági ágazathoz tartozó, mintába felvett vállalatok nyereségesek voltak, míg ezzel szemben csak a vizsgálati időszak alatt 14,5 %-os, jelentős mértékű veszteséget kellett elkönyvelniük.
(305)
A mintába felvett uniós gyártók kapacitása 2010 és 2011 között ráadásul mindössze 4 %-kal, 2011 és a vizsgálati időszak között pedig 2,6 %-kal nőtt, vagyis e tekintetben 2010 és a vizsgálati időszak között összességében 6,7 %-os, szerény mértékű növekedés volt tapasztalható.
(306)
Következésképpen a felhasználás és a kapacitás közötti különbség a figyelembe vett időszak teljes tartama alatt fennállt, és bár valamivel magasabb volt a vizsgálati időszakban, nem szolgál magyarázatul a mintába felvett vállalatok vizsgálati időszak alatt keletkezett tetemes veszteségére. Mindezek alapján a Bizottság elutasítja az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat olyan szintű kapacitással rendelkezik, amely gazdasági szempontból nem fenntartható.
(307)
Azt az állítást illetően, hogy a piacra újonnan belépő vállalat 2012-ben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, a Bizottság megállapítja, hogy bár a szóban forgó új piaci szereplő jelentős kapacitást épített ki, a vizsgálati időszakban termelési és értékesítési volumene rendkívül alacsony volt, az uniós összértékesítésnek hozzávetőleg 2 %-át tette ki. A vállalat piacra lépése tehát nem befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat egészének teljesítményét, leszámítva a kapacitására, illetve kapacitáskihasználására vonatkozó ágazati adatokra gyakorolt jelentős hatását. Valójában, ha nem vesszük figyelembe a szóban forgó vállalat adatait, akkor tulajdonképpen az összes többi uniós gyártó kapacitása csökkenést mutatott a 2011 és 2012 közötti időszak tekintetében.
(308)
A vizsgálat azt sem erősítette meg, hogy az állandó költségek súlyos következményekkel jártak volna a szolárüveg-iparág számára. A vizsgálati időszakban a mintába felvett uniós gyártók átlagos állandó költsége a gyártási összköltségek 25 %-35 %-át tette ki. Az ezt megelőző - vagyis a 2010-es és 2011-es - években az állandó költségek ugyan valamivel alacsonyabb százalékértéket mutattak, de még mindig ebben a tartományban mozogtak. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy a vizsgálati időszak alatti jelentős kapacitás kétségkívül hatást gyakorolt a termelési költségekre, de a kiváltott hatás nem volt jelentős, illetve nem szolgál magyarázatul a vizsgálati időszak alatt keletkezett - különösen az előző években elért nyereséghez képest - tetemes veszteségekre. Emellett a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználása a korábbi évekhez képest csökkenést mutatott, igaz a vizsgálati időszakban még mindig 65 %-os volt.
(309)
Végezetül pedig, a bizottsági elemzés azt is figyelembe vette, hogy a kiépített kapacitás átalakítható másfajta üvegek gyártására, amely termékek már nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. Következésképpen e tényezőt is számításba véve a Bizottság kijelenti, hogy nem ért egyet az érdekelt fél azon állításával, mely szerint a jelentős kiépített kapacitás gazdasági szempontból nem fenntartható.
(310)
Tekintettel a fentiekre a Bizottság elutasítja a felek állítását, és ismételten kijelenti, hogy a felhasználás, a kapacitás és a kapacitáskihasználás figyelembe vett időszak alatti tendenciái - amelyeket együttesen és külön-külön is megvizsgáltak -, nem befolyásolják az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és a támogatott import között megállapított okozati összefüggést.
2.4. A napelemmodulokkal kapcsolatos tendenciák
(311)
A Bizottság rendelkezésére álló adatok (20) alapján a szolárüveg-értékesítés hozzávetőleg 80-85 %-át a napelemmodulok (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) gyártói számára, mintegy 15-20 %-át pedig a meleg víz előállítására használt sík termikus napkollektorok gyártói felé történő eladások teszik ki. A napelemmodulok kapcsán megfigyelhető tendenciák tehát jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából.
(312)
A nyilvánosságra hozatalt követően két fél azt állította, hogy az érintett termék felhasználásának alakulása mellett az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz a napelemmodulok felhasználásának visszaesése, valamint ezen ágazat 2011 végén, illetve 2012 elején elszenvedett vesztesége is hozzájárult. A fotoelektromospanel-gyártók pénzügyi nehézségeinek a szolárüveg piacára gyakorolt hatása állítólag - a két esemény között szükségképpen eltelt időszak miatt - 2011 végén, illetve 2012-ben jelentkezett.
(313)
Ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszak tekintetében folyamatos növekedés volt tapasztalható a napelemmodulok felhasználása terén, és a felhasználás még a 2012-ben bekövetkezett csökkenés ellenére is 221 %-kal meghaladta a 2009. évi, 44 %-kal pedig a 2010. évi szinteket. (21) Megállapítást nyert továbbá, hogy bár az Unióban a napelemmodulok iránti kereslet kezdeti növekedését a pénzügyi támogatási rendszerek - elsősorban az átvételi árak - idézték elő, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az átvételi árak (2011. év végi, illetve 2012. év eleji) csökkentése befolyásolta volna a támogatott import és a kár közötti okozati összefüggést (22). Ez azzal magyarázható, hogy ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszakban viszonylag magas maradt a napelemmodulok iránti kereslet.
(314)
A napelemmodulok felhasználása, és így a szolárüveg iránti kereslet is tehát magas maradt a figyelembe vett időszakban. A 2012. évben tapasztalt kismértékű csökkenés önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a Kínából származó támogatott import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(315)
Hasonlóképpen, minthogy a napelemmodulok iránti kereslet viszonylag magas szintű maradt 2009-2012 között, és ugyanezen időszakban a szolárüveg iránti kereslet 65 %-kal nőtt, a napelemmodul-gyártók pénzügyi helyzetének 2011. év végi, illetve 2012. év eleji romlásának szolárüveg-felhasználásra gyakorolt hatása önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a szolárüveg Kínából érkező támogatott behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(316)
A fentiek fényében a Bizottság megerősíti, hogy a napelemmodulok felhasználásának alakulása önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a Kínából származó támogatott import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
3. Következtetés
(317)
A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínából érkező támogatott behozatal között. A Bizottság a kár további lehetséges okait is elemezte, úgymint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a felhasználás és a gyártási kapacitás szerkezeti átalakulása, illetve az érintett termék egyes felhasználóinak piaci helyzetében bekövetkezett változások. Az együttesen, illetve külön-külön is elemzett említett tényezők kapcsán megállapítást nyert, hogy közülük egyik sem befolyásolta a Kínából származó támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(318)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a támogatott behozatal káros hatásaitól - tehát levonható a következtetés, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatal az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(319)
A vizsgálati időszakot követően több uniós szolárüveggyártó nyilvánosan bejelentette, hogy felhagy a gyártással, aminek szükségszerű következményeként számottevő működési kapacitás vált kihasználatlan kapacitássá. Ez továbberősíti az előzőekben megállapított okozati összefüggést, és emellett bizonyítja, hogy a támogatott behozatal súlyos következményekkel jár az uniós gazdasági ágazatra nézve.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(320)
Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatás kapcsán levont következtetés ellenére ebben az esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(321)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 860 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártása és értékesítése terén. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező támogatott behozatal volt. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni gyártó létesítményeit, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. (23) Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(322)
A szubvencióellenes vámok kivetése várhatóan megszünteti a kárt okozó támogatás kereskedelemtorzító hatásait és helyreállítja az uniós piacon a hatékony versenyt, lehetővé téve ezáltal az uniós gazdasági ágazat számára, hogy úgy igazítsa ki a hasonló termék árát, hogy az tükrözze a termelési költségeket, ezáltal javítva jövedelmezőségén. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére.
(323)
Ezen túlmenően javulna az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása és további K+F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a szolárüveg piacán.
(324)
Végezetül, azok az uniós gyártók, amelyek a kínai támogatott behozatal nyomása miatt voltak kénytelenek leállítani a gyártást, valószínűleg ismét megkezdik üzleti tevékenységüket. Összességében - e forgatókönyv szerint - nemcsak a meglévő munkahelyek lennének biztosítva, hanem reális lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.
(325)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig tovább romlana. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid és középtávon az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthető eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.
(326)
Ezért levonható a következtetés, mely szerint a szubvencióellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
2. A független importőrök és kereskedők érdeke
(327)
A két együttműködő importőr fő üzleti tevékenységét az érintett termék kereskedelme jelentette. Az érintett termék beszerzéséhez mindkét vállalat diverzifikált, azaz nem kizárólag kínai, hanem uniós és harmadik országokbeli forrásokkal is rendelkezik.
(328)
Egy érv szerint az érintett termékre vonatkozó intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül vezet a Kínából történő behozatal teljes megszűnéséhez. Másodszor, noha az intézkedések bevezetése várhatóan kedvezőtlenül fog hatni a kizárólag, illetve elsősorban Kínából importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a harmadik országokból történő termékbeszerzés lehetősége alapján feltételezhető, hogy az importőrök adott esetben rugalmasan reagálnak, és amennyiben szükségesnek látják, akkor más beszerzési forrásokra fognak váltani.
(329)
Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére, de egyrészről, ezt a hatást részben ellensúlyozza, hogy az importőröknek és a kereskedőknek lehetőségük kínálkozik egyéb - mind harmadik országokbeli, mind pedig a termelésnövelési kapacitásokkal rendelkező uniós gazdasági ágazat által biztosított - beszerzési források igénybevételére, másrészről pedig semmiféleképpen sem haladja meg a többi félre gyakorolt pozitív hatás mértékét.
3. A nyersanyag-beszállítók érdeke
(330)
A vizsgálatban egyetlen nyersanyag-beszállító sem működött együtt. Ezen beszállítóktól származó adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.
4. A felhasználók érdeke
(331)
Valamennyi válaszadó felhasználó gyárt napelemmodult és/vagy napkollektort. Három felhasználó a szubvencióellenes vámok kivetése mellett foglalt állást, arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártói olyan, magasabb minőséget képviselő szolárüveget állítanak elő, amelyet a kínai vállalatok nem minden esetben képesek biztosítani. Három másik felhasználó ezzel szemben nem támogatta a szubvencióellenes intézkedések bevezetését. E felhasználók arra számítanak, hogy a szubvencióellenes vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni üzleti tevékenységükre. Meglátásuk szerint a nepelemmodulok iparágának kritikus helyzetéből adódóan az áremelkedést nem fogják tudni áthárítani a végső fogyasztókra.
(332)
A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján a szolárüveg csupán mintegy 6-8 %-át teszi ki a napelemmodulok összköltségének. A szolárüveg tehát úgy a költségek, mint a fényelektromos napelemmodulok végső értékének csak töredék részét jelenti. Ezenfelül a becslések szerint a Kínából származó szolárüveg-behozatalra alkalmazandó szubvencióellenes vámok kivetése esetén a napelemmodulok összköltségére gyakorolt hatás nem fogja elérni az 1 %-ot sem. Ennek hátterében elsősorban az áll, hogy az együttműködő felhasználók a szolárüveg jelentős mennyiségét uniós gyártóktól szerzik be.
(333)
Mindezek alapján megállapítható, hogy bár a szubvencióellenes vámok esetleges kivetésével nagy valószínűséggel - a vámok nélküli helyzettel számoló kontrafaktuális forgatókönyvhöz képest - valamelyest növekednének a napelemmodulok inputárai, a vámok bevezetése várhatóan mégsem gyakorolna jelentős mértékű negatív hatást a költségekre és a napelemmodulok uniós iparága által alkalmazott végső árakra.
(334)
Ezenkívül a felhasználók bizonyos köre már rendelkezik alternatív, így például törökországi és indiai beszerzési forrásokkal, amelyeket nem fog kedvezőtlenül érinteni a szubvencióellenes vámok kivetése. A többi felhasználó szintén átállhat egyéb - harmadik országbeli, vagy az uniós gazdasági ágazat kínálta - beszerzési forrásra.
(335)
A fentiek alapján a felhasználók egy körének az intézkedések bevezetésével szemben felsorakoztatott érveit a Bizottság elutasította.
5. Versenyszempontok
(336)
Az egyik importőr azzal érvelt, hogy egyes uniós gyártók arra használják a támogatással szemben alkalmazható eszközöket, hogy ellentételezzék azon veszteségüket, amelyet a (szolárüveget is magában foglaló) síküveg piacát érintő világszintű kartellben való részvételük kapcsán 2007-ben az Európai Bizottság által kiszabott büntetés miatt, valamint az uniós piaci részesedésük csökkenése következtében szenvedtek el. Ezenfelül az uniós piachoz való hozzáférés szubvencióellenes vámokkal történő korlátozásával az uniós gyártók számára nagyobb lenne a késztetés, hogy kartellbe tömörüljenek vagy más versenyellenes gyakorlatot folytassanak az olyan - például lakberendezési - termékek esetében, amelyeknél az Unióban korlátozott mértékben lehet kihasználni a méretgazdaságosságból adódó előnyöket.
(337)
Ezeket az érveket el kell utasítani. Először is a Bizottság megjegyzi, hogy a kartelltevékenység 2007-ben megszűnt, és ezért a kartell korábbiakban kifejtett hatásai a figyelembe vett időszakban nem érhették el az iparágat. Másodszor, sem a mintába felvett uniós gyártók, sem pedig a legjelentősebb értékesítési volumennel rendelkező jelenlegi uniós gyártók nem vettek részt a kartellben. Harmadszor, amennyiben kivetik a szubvencióellenes vámokat, akkor azok várhatóan egyáltalán nem fogják befolyásolni az uniós gazdasági ágazat versenymagatartását, hiszen egyrészről a vámok nem alakítják át az uniós piac szerkezetét, másrészről pedig a vállalatok a vámok kivetésétől függetlenül kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó uniós és nemzeti versenyszabályokat.
(338)
Az egyik importőr azzal érvelt továbbá, hogy a vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a szolárüveg fényvisszaverődést gátló rétegének uniós piacára. Erre a piacra, amelyet az importőr kapcsolódó piacnak tartott, állítólag az uniós gyártók túlsúlya jellemző, amely pozíciót a fényvisszaverődést gátló rétegeket beszállító versenytársak kárára csak tovább erősítene az intézkedések bevezetése. Emellett állítólag az importőrök számára nehézséget jelentett, hogy az uniós gyártóktól megkapják a megrendeléseket, illetve hogy azokat ésszerű határidőn belül és elfogadható árakon szállíttassák le.
(339)
A fényvisszaverődést gátló rétegek piaca részét képezi a vizsgálatnak, és nem minősül kapcsolódó piacnak. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy e piaci szegmensben az uniós gyártók valóban, még az általuk alkalmazott viszonylag magasabb árak ellenére is versenyképesek maradtak a vizsgálati időszakban, abból adódóan, hogy bevonattal rendelkező termékeiket a piac a magasabb minőséggel azonosítja. Annak alátámasztására azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kielégíteni a fényvisszaverődést gátló réteggel bevont szolárüveg iránti kereslet esetleges bővülését, nem szolgáltattak bizonyítékot. Ennek következtében ezt az érvet el kell utasítani.
(340)
Azokkal az állításokkal kapcsolatban, amelyek szerint az uniós gyártók nem voltak hajlandók teljesíteni a megrendeléseket, illetve nem voltak hajlandók elfogadható áron határidőre szállítani, meg kell jegyezni, hogy minden gyártó egészen addig teljes mértékben szabadon dönthet kereskedelmi stratégiája megválasztásáról, amíg az adott gyártó, illetve gyártók egy csoportja nem rendelkezik egyedüli, illetve közös erőfölénnyel az érintett piacon. Az uniós piacon megfelelő verseny érvényesül mind a beszállítóváltás, mind pedig a beszerzési források diverzifikációja szempontjából. Ezt az érvelést ezért szintén el kell utasítani.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(341)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy a különböző érdekek összességének értékelése alapján a Kínából származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó végleges intézkedések bevezetése uniós érdek.
G. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(342)
Figyelembe véve a támogatás, a kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont következtetéseket, a támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében végleges kiegyenlítő intézkedéseket kell bevezetni.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(343)
Ezen intézkedések szintjének meghatározásához a megállapított támogatás-különbözeteket, illetve az uniós gyártókat ért kárnak a megállapított támogatás-különbözetek túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét vették figyelembe.
(344)
A kárt okozó támogatás hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor mérlegelték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az iparág szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.
(345)
A forgalom 8,3 %-ával megegyező haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó támogatott behozatal nélkül számíthatott volna. Ez a haszonkulcs a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért átlagnyereségén alapul, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így nem torzíthatta a szokásos versenyfeltételeket.
(346)
Ennek alapján kiszámították a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fenti 8,3 %-os haszonkulcsot hozzáadták a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségéhez.
(347)
A szükséges áremelést ezután a mintába felvett együttműködő kínai exportáló gyártók import költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos behozatali árának a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos árával való összehasonlítás alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
(348)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél megkérdőjelezte a nyereségcélként alkalmazott haszonkulcsot. Érvelése szerint a Bizottságnak az összes olyan tényezőt figyelembe kellene vennie, amely a vizsgálati időszak alatt befolyásolta a jövedelmezőséget. Meglátása szerint az ésszerű nyereségcél nem lehet 5 %-nál magasabb.
(349)
A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja ezt az állítást. Az alkalmazott nyereségcél nem becslésen, hanem az uniós gazdasági ágazat által a támogatott kínai behozatal versenytorzító hatásának jelentkezése előtt elért tényleges nyereségén alapul. A Bizottság ezt ésszerű nyereségnek tekinti, és figyelembe vette azt is, hogy a piaci helyzet - eltekintve a támogatott kínai behozatal hatásától - nem különbözött számottevően a vizsgálati időszakhoz képest. A fél ezzel kapcsolatban tett kijelentése, miszerint a 2010. évi fogyasztás jóval meghaladta a 2012-es szintet, nem felel meg a valóságnak. Az E.2.3. szakaszban említetteknek megfelelően 2010-ben a 2012. évihez hasonló szintű felhasználás volt tapasztalható. Emellett, a várt erőteljes keresletbővülésre való tekintettel az uniós gazdasági ágazat 2010-ben bővítette kapacitását, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt az ágazat említett évben elért nyereségére. Végezetül, mivel a javasolt 5 %-os nyereségcél nem számadatokon alapul, illetve nem ténylegesen elvégzett számítások eredménye, tetszőlegesen megjelölt értéknek minősül, tehát nem elfogadható.
2. Intézkedések
(350)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 15. cikke alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a megállapított támogatáskülönbözetek, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek közül az alacsonyabbal azonos mértékű végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni a Kínából származó szolárüveg behozatalára. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított támogatás-különbözetek szintjén kell meghatározni.
(351)
A kínai exportáló gyártók részéről fennálló együttműködés magas fokára tekintettel a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozták meg. A „minden más vállalatra” érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.
(352)
A mellékletben felsorolt, a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatokra a végleges vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.
(353)
A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Kárkülönbözet
Kiegyenlítő vám
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Minden más vállalat
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
A fenti kiegyenlítő intézkedéseket ad valorem vámok formájában, vagyis a behozatal értékének arányában állapítják meg.
(355)
Az egyes vállalatokra vonatkozóan e rendeletben meghatározott kiegyenlítő vámok mértékét a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján szabták ki. Ennek megfelelően ezek az értékek a vizsgálat során a mintába felvett vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik, és a rájuk kivetett vámtételek átlaga alkalmazandó a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra.
(356)
A szóban forgó vámtételek (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ily módon kizárólag az érintett országból származó, és a vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az 1. cikkben konkrétan nem említett vállalatok - többek között a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló jogalanyok - által előállított importált termékek esetében nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, és így azok esetében a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(357)
A vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(358)
A kiegyenlítő vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradék vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba, kivéve, ha együttműködtek a vizsgálatban.
(359)
A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azzal érvelt, hogy az ad valorem dömpingellenes és kiegyenlítő vámok nem hatékonyak, és így azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy minimális importár formájában kerüljenek bevezetésre az intézkedések. Ezenkívül még számos felhasználó javasolta a minimális importár alkalmazását. A felek által felsorakoztatott érveket, illetve az indokokat, amelyek alapján a Bizottság elutasította e kéréseket a 470/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (24) (144)-(168) preambulumbekezdése ismerteti (a továbbiakban: végleges dömpingellenes rendelet).
(360)
A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett három exportáló gyártó, valamint a Henan Yuhua vállalat árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett minimális importár formájában. A Bizottság a végleges dömpingellenes rendelet (172)-(179) preambulumbekezdésében foglalt indokok miatt elutasította a felajánlott kötelezettségvállalásokat.
(361)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges kiegyenlítő vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá besorolt 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg behozatalára. Az (egyoldalon vagy kétoldalon) bevont szolárüveg a 7007198019 TARIC-kód alá, a bevonat nélküli szolárüveg a 7007198011 TARIC-kód alá sorolandó be.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és a táblázatban szereplő vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó kiegyenlítő vámtételek a következők:
Vállalat
Kiegyenlítő vám
TARIC-kiegészítő kód
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
12,4 %
Minden más vállalat
17,1 %
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vám alkalmazandó.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak alatt (2012. január 1-jétől2012. december 31-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportjára,
az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszik a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a 12,4 %-os súlyozott átlagos vám alkalmazandó.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 13-án.