РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. április 29.)
a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)
(2014/885/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. AZ EUROBANK CSOPORTTAL (2) („A BANK” (3)) KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
(1)
2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (4). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az EFG Eurobank Ergasias S.A.-t (5).
(2)
A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.
(3)
2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet az Eurobank Csoportra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32789 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.
(4)
A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak (6). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).
(5)
2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 3 970 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).
(6)
2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34825 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.
(7)
2012. július 27-én a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (7).
(8)
2012 decemberében a HFSF egy 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (8). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak.
(9)
2013 májusában a HFSF részt vett a Bank tőkeemelésében, amelyről 2012 decemberében állapodtak meg. Az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 528 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”).
(10)
2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.
(11)
2014. március 31-én a HFSF egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot adott át a Banknak a Bank tervezett tőkeemelésében való részvételére vonatkozóan.
(12)
2014. április 16-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ezenkívül értesítették a Bizottságot a HFSF kötelezettségvállalásáról, hogy teljes mértékben jegyzi a Bank közelgő feltőkésítését. Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ellátását ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal a görög banktámogatási program szerint (9).
(13)
A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.
(14)
Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.
1.2. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
1.2.1. A Nea Proton Bankkal kapcsolatos eljárás
(15)
2012. július 26-án a Bizottság elfogadott egy határozatot az SA. 34488 (2012/C) sz. állami támogatást illetően: „Támogatás a Nea Proton Bank számára a Nea Proton Bank létrehozásával és tőkejuttatásával” (10) (a „Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezzel a határozattal a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az alábbiakra vonatkozóan: i. a Proton Bank Nea Proton Banknak átadott eszközei és forrásai közötti 1 121,6 millió EUR finanszírozási rés finanszírozása a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF) szanálási rendszere és a HFSF révén; ii. 250 millió EUR induló alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által; valamint iii. további 300 millió EUR alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által, amit előre jeleztek a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása idején. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a támogatási intézkedések értékelésében. A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen ismertette a Proton Bankra vonatkozó eljárást, ideértve a Proton Bank szanálását, a Nea Proton Bank létrehozását, a finanszírozási rés és a HFSF által a Nea Proton Bankba injekciózott induló alaptőke finanszírozását.
(16)
2012. augusztus 1-jén a HFSF pótlólagos részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban; ez az emelés 230 millió EUR-t tett ki.
(17)
2012. szeptember 5-én Görögország a Görög Nemzeti Bank és a HFSF által készített észrevételeket nyújtott be a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan.
(18)
2012. december 31-én a HFSF 35 millió EUR értékben további részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban.
(19)
2013 májusában a HFSF megindította a Nea Proton Bank eladásának folyamatát.
(20)
2013. július 12-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a Bank szándékáról, hogy megszerezné a Nea Proton Bankot. A Bizottság 2013. július 15-én válaszolt.
(21)
2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről 1 EUR vételáron, és a HFSF vállalta a Nea Proton Bank eladás előtti feltőkésítését 395 millió EUR készpénzzel.
(22)
2013. július 29-én a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a Nea Proton Banknak juttatott 395 millió EUR-s tőkeinjekcióról.
1.2.2. A New TT Bankkal kapcsolatos eljárás
(23)
2013. május 6-án a Bizottság határozatot hozott az SA. 31155 (2013/C) sz. állami támogatásról: „a New TT Hellenic Postbank S.A. hídbank létrehozása és tőkésítése révén a TT Hellenic Postbank S.A. számára nyújtott állami támogatás” (a „New TT eljárás megindításáról szóló határozat”) (11). Ebben a határozatban a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az alábbiakra vonatkozóan: i. a HFSF 500 millió EUR-s tőkeinjekciója a New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank”) részére; ii. 4,1 milliárd EUR (12) összegben azon finanszírozási rés (13) finanszírozása, amely a Hellenic Postbank S.A. („TT Bank”) tevékenységeinek a New TT Bankba történő átviteléből ered; iii. egy 224,96 millió EUR-s Görögország általi tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában a TT Bankba a görög banktámogatási program szerint; valamint iv. a HDIGF 0,68 milliárd EUR-s beavatkozása a T Bank S.A. („T Bank”) TT Banknak átadott eszközei javára. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a szerkezetátalakítási támogatás értékelésében. A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen leírja a T Bank TT Banknak történő eladása réven megvalósított szanálásával és a TT Banknak a New TT Bank létrehozásával történt szanálásával kapcsolatos eljárásokat.
(24)
2013 júniusában a HFSF megindította a New TT Bank eladásának folyamatát.
(25)
2013. július 15-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a HFSF döntéséről, hogy eladja a New TT Bankot a Banknak, valamint e döntés okairól.
(26)
2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.
(27)
2013. július 19-én Görögország észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
2. LEÍRÁS
2.1. A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI
2.1.1. A görög bankszektor általános környezete
(28)
Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.
1. táblázat
Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008-2013
Görögország
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reál-GDP-növekedés, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (becslés)
Forrás:
Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.
2. táblázat
A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)
Bankok
GGB-k névértéke
Államhoz kötődő hitelek névértéke
Névérték összesen
GGB-k PSI vesztesége
Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége
Összes bruttó PSI veszteség
Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (17) (%)
Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.
(30)
Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (18). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (19). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.
3. táblázat
A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)
Összes bruttó PSI veszteség
(2011. dec.)
A PSI-vel kapcsolatos tartalékok
(2011. jún.)
Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
(2011. dec.)
Belső tőke-
termelés
Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)
Tőkekövetelmények
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.
(31)
A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (20). A Görög Nemzeti Bank csak a négy legnagyobb bankot (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) találta életképesnek (21). Ezek 2012. májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.
(32)
2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (22) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás („ELA”) formáját. Az e bankok által szerzett összegek különösen nagyok voltak 2012 második felében.
(33)
A 2012 júniusában tartott választásokat követően a betétállomány ismét emelkedni kezdett. 2012. december 31. óta az eurorendszer által a görög bankoknak nyújtott finanszírozás összege csökkent.
(34)
2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (23). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (24).
(35)
2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második feltőkésítést kapott a HFSF-től.
(36)
2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint.
(37)
2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.
(38)
A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését.
(39)
A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (25) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.
4. táblázat
A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
(2013. jún.) (2)
CLP-k görög kockázatra (3)
CLP-k külföldi kockázatra (26) (4)
Belső tőketermelés (5)
Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)
Tőkekövetelmények
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o.
(40)
2013. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.
2.1.2. A Bank gazdasági tevékenységei
(41)
A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Kelet- és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia és Ukrajna). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, biztosítás, treasury, tőkepiacok és más szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 31-én a Bank összesen 17 427 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül a fele Kelet- és Délkelet-Európában, másik fele pedig Görögországban volt alkalmazásban (29).
(42)
A Bank részt vett a PSI programban, és 7 336 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 781 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (30). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.
(43)
A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.
5. táblázat
Az Eurobank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013
Eredmény
(millió EUR)
2010
2011
2012
2013
(megvásárlásuk napjától kezdve tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)
Nettó kamatjövedelem
2 103
2 965
1 461
1 294
Üzemi eredmény összesen
2 730
2 226
1 755
1 587
Működési költségek összesen
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Tartalékolás előtti jövedelem
1 450
1 103
703
516
Hitelkockázati veszteségek
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI veszteségek
-6 012
- 363
Egyéb veszteségek
- 737
- 373
- 522
Nettó eredmény
84
-5 496
-1 440
-1 157
Szelektív volumenadatok (millió EUR)
2010. december 31.
2011. december 31.
2012. december 31.
2013. december 31. (tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)
Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen
53 412
48 094
43 171
45 610
Betétek összesen
41 173
32 459
30 752
41 535
Eszközök összesen
87 188
76 822
67 653
77 586
Saját tőke összesen (31)
6 094
875
- 685
4 523
Források:
2013: 2013-as pénzügyi eredmények - összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 and 2011: 2012-es pénzügyi eredmények - összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank sajtóközlemény, Teljes 2011. évi eredmények, 5. és 6. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy - a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 781 millió EUR (32)) veszteségen kívül - a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát - többek között - a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 148 %-ot, miközben mérlegének 42 %-át akkoriban az eurorendszer finanszírozta.
(45)
A 2013-as stresszteszt szerint, amelynek eredményeit 2014. március 6-án tették közzé, a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 2 945 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg nem tartalmazott mérséklő intézkedéseket, vagyis már feltételezte, hogy a Bank mérséklő intézkedéseket fog végrehajtani elidegenítések formájában, amelyekről feltételezték, hogy hozzájárulnak a tőkeszükséglet csökkentéséhez.
(46)
A megállapított 2 945 millió EUR-s tőkeszükséglet fedezése érdekében a Bank fokozott mérséklő intézkedéseket javasolt, amelyek viszont összességében csak kicsivel fognak többet generálni, mint amennyit a Görög Nemzeti Bank feltételezett a tőkeszükséglet számításakor. E mérséklő intézkedések közé tartozik további eszközök eladása ([…] (33) értékesítése, a biztosító leányvállalat […] %-ának eladása és az ingatlantevékenységekben való részvétel 20 %-ra csökkentése […]-val/által) (34).
(47)
Mivel ezek a fokozott mérséklő intézkedések a megállapított tőkeszükségletnek csak nagyon kis részét tudják fedezni, a részvényesek rendkívüli közgyűlése 2014. április 12-én egy 2 864 millió EUR-s tőkeemelés mellett döntött. Ennek formája elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (azaz tőkeemelés az elővásárlási jogok érvénytelenítésével) nemzetközi befektetők számára és nyilvános kibocsátás Görögországban. Amennyiben a magánbefektetők részéről a kereslet nem elegendő a teljes tőkeemelés fedezésére, a rést a HFSF fedi le a maradék új részvények jegyzésével, aminek feltétele a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumainak előzetes átalakítása részvényekké.
2.2. A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN
(48)
2013. július 15-én a Bank két kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank és a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.
2.2.1. A Nea Proton Bank átvétele
A Proton Bank és a Nea Proton Bank szanálása
(49)
2011. október 9-én a Görög Nemzeti Bank hozzálátott a Proton Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a Proton Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a Proton Bankot (35).
(50)
A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (36) áthidaló hitelintézetként létrehozták a Nea Proton Bankot, amelyre átruházták a Proton Bank minden (lakossági, banki és állami) betétét, fiókhálózatát és egyes eszközeit (hitel- és értékpapír-portfólióit). A tőkekövetelések, az alárendelt kölcsön és a nagy kockázatú hitelek maradtak a Proton Banknál. A HFSF egyetlen részvényesként 250 millió EUR induló alaptőkét (37) injekciózott a Nea Proton Bankba. A Nea Proton Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 3 milliárd EUR volt.
(51)
2011 végén a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei („RWA” (38)) 1,2 milliárd EUR-t tettek ki.
A Nea Proton Bank kivásárlása a Bank által
(52)
A görög bankszanálási törvény előírja, hogy a HFSF-nek az áthidaló hitelintézetet létrehozó miniszteri határozat dátumától számított két éven belül túl kell adnia az áthidaló hitelintézetben levő részvényein (39). E kötelezettséggel összhangban és az MEFP értelmében a HFSF hozzákezdett a Nea Proton Bankban levő részvényei eladásához. A HFSF pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett (ideértve görög bankokat, külföldi bankokat és pénzügyi támogatókat), de csak ketten, a Bank és egy egyesült államokbeli fedezeti alap nyújtott be végleges ajánlatot. Csak a Bank által tett ajánlatot ítélték a HFSF eladási eljárásról szóló levelével összhangban levőnek és érvényesnek.
(53)
2013. május 31-én a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei 811 millió EUR-t tettek ki, miközben szavatoló tőkéje -203 millió EUR volt. Ugyanekkor a Nea Proton Banknak összesen 276 millió EUR feltőkésítésre volt szüksége egy 9 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató eléréséhez. A Bank 1 EUR készpénz ellenértéket fizetett a Nea Proton Bank részvényeinek és szavazati jogainak 100 %-áért. A Bank kérte a HFSF-et, hogy 395 millió EUR-val tőkésítse fel a Nea Proton Bankot, ami a Nea Proton Bank tőkemegfelelési mutatójának 9 %-ra való visszaállításához szükséges 276 millió EUR mellett lehetővé tenne további 119 millió EUR tartalékot 2016-ig várható további hitelveszteségek és adózás előtti veszteségek fedezésére. Az eladási feltételek szerint a HFSF vállalta a Nea Proton Bank tőkeszükségletének fedezését a tranzakció befejezése előtt, 395 millió EUR készpénz-hozzájárulással.
2.2.2. A New TT Bank átvétele
A TT Bank és a New TT Bank szanálása
(54)
2013. január 18-án a görög hatóságok hozzáláttak a TT Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a TT Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a TT Bankot (40).
(55)
A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (41) áthidaló hitelintézetként létrehozták a New TT Bankot, és 10,8 milliárd EUR értékű eszközt (készpénz, kincstárjegyek, teljesítő hitelek, lakossági betétek, központi finanszírozás és GGB-k formájában (42)) átruháztak a New TT Bankra. Összesen 1,2 milliárd EUR nettó eszköz maradt a TT Bankban tőkekövetelések, nemteljesítő hitelek, a TT adókövetelései és -tartozásai, valamint másfajta illetékek és járulékok formájában. A HFSF egyetlen részvényesként 500 millió EUR induló alaptőkét injekciózott a New TT Bankba. A tőkeinjekciót követően a New TT Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 15,1 milliárd EUR volt.
A New TT Bank kivásárlása a Bank által
(56)
Az MEFP kötelezettségek részeként a HFSF hozzálátott a New TT Bankban levő részvényeinek eladásához. Ezzel teljesítette azt a kötelezettségét is, hogy az áthidaló hitelintézet létrehozásától számított két éven belül túl kell adnia az abban levő részvényein. Pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett, köztük görög bankokkal, külföldi bankokkal és pénzügyi támogatókkal. Csak a négy legnagyobb görög bank nyújtott be végleges ajánlatot, és ezek közül a Bank ajánlatát részesítették előnyben.
(57)
A Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet újonnan kibocsátott rendes részvények formájában a New TT Bank megvásárlása érdekében. A részvényjegyzési megállapodás szerint a Bank által fizetett kezdeti ellenérték további kiigazítások tárgya lehetett a nettó aktívák értékének becslése alapján (43).
(58)
Következésképpen a Bank részvényeseinek 2013. augusztus 26-i rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a Bank részvénytőkéjének 425 625 000 EUR-val történő emelését 1 418 750 000 új rendes részvény kibocsátása révén (44), egyenként 0,3 EUR névértékkel és egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon. A tőkeemelést teljes mértékben a HFSF jegyezte természetbeni hozzájárulás formájában. E természetbeni hozzájárulás a New TT Bank HFSF tulajdonában levő összes részvénye formáját öltötte, 681 millió EUR összértékben. E tranzakciót követően a HFSF részesedése a Bankban 93,5 %-ról 95,2 %-ra nőtt.
2.3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(59)
A Bank javára szolgáltak az A., B1, B2, B3, B4 és C. tőketámogatási intézkedések, valamint az L1 és L2 likviditástámogatási intézkedések. A Proton Bankot és a Nea Proton Bankot a következő intézkedések segítették: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 és NP3. A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank hasznára voltak a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések.
2.3.1. A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések
(60)
A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.
2.3.1.1. A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(61)
A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2013. november 30-án (45) a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 13,9 milliárd EUR volt. Ezen a napon nem volt a Banknál államkötvény formájában esedékes hitel. 2011. április 15-étől kezdve a Bank 1 737 millió EUR összegben kapott államkötvénykölcsönöket, és élvezte a görög banktámogatási program alapján neki juttatott 13,6 milliárd EUR állami garanciát.
(62)
A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. március 16-án nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán.
2.3.1.2. A görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján biztosított állami feltőkésítés (A. intézkedés)[
(63)
2009 májusában a Bank 950 millió EUR tőkeinjekciót (46) (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2 %-ával volt egyenlő.
(64)
A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. 2010-ben az elsőbbségi részvények futamidejét meghosszabbították, ellentételezésüket pedig megnövelték. Ettől kezdve, ha az elsőbbségi részvényeket a kibocsátásuktól számított öt éven belül nem vásárolják vissza, és a részvényesek közgyűlése nem hoz döntést e részvények visszaváltásáról, a görög pénzügyminiszter kumulatív alapon évi 2 %-kal növeli a szelvénykamatlábat (vagyis 12 %-os kamatláb a hatodik évre, 14 %-os a hetedik évre stb.).
2.3.2. Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)
(65)
Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb […] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.
(66)
Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (47). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak […] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.
(67)
2011. december 31-től a Bank 14,95 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (48), míg 2012. december 31-től 12 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe.
2.3.3. A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések
(68)
2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 6. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
6. táblázat
A Banknak a HFSF révén nyújtott tőketámogatási intézkedések
1. áthidaló feltőkésítés - 2012. május (millió EUR)
2. áthidaló feltőkésítés - 2012. dec. (millió EUR)
Kötelezettségvállalási nyilatkozat - 2012. dec.
(millió EUR)
2013. tavaszi feltőkésítés - 2013. május (millió EUR)
Feltőkésítési kötelezettségvállalás - 2014. április (millió EUR)
Intézkedés
B1
B2
B3
B4
C.
Összeg
(millió EUR)
3 970
1 341
58
5 839
2 864
2.3.3.1. Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(69)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (15)-(32) preambulumbekezdései részletesen leírják a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.
(70)
2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 4,2 milliárd EUR összegig.
(71)
A B1 intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 3,97 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság már megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.
(72)
Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF általi kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (49).
2.3.3.2. A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(73)
2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.
(74)
Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtotta a második, 1 341 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.
2.3.3.3. A 2012. december 21-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(75)
A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).
(76)
A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (5 839 millió EUR (50)).
2.3.3.4. A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)
(77)
2013. április 30-án a részvényesek közgyűlése jóváhagyta a Bank 5 839 millió EUR összegű tőkeemelését („a 2013. tavaszi feltőkésítés”). Ezért a Bank kiadott 3 789 317 357 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,54 EUR áron.
(78)
Ugyanezen a napon a részvényesek közgyűlése arról is határozott, hogy a tőke teljes összegét a HFSF szolgáltatja, és kifizetése természetben, EFSF kötvények formájában történik.
(79)
Ennek eredményeképpen 2013 májusában a HFSF összesen 5 839 millió EUR-t injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4 intézkedés). Ez az összeg egyenlő a B1, B2 és B3 intézkedés együttes összegével.
(80)
A 2013. tavaszi feltőkésítés révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1 és B2 intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3 intézkedés).
(81)
Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. A részvényesek 2012. április 30-i közgyűlése által elhatározott részvényösszevonás eredményeként (51) az új részvények árát részvényenként 1,54 EUR-ban rögzítették.
(82)
A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 98,56 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált. Ugyanakkor miután a Bank befejezett még egy forrásmenedzsment-feladatot, ez a részesedés 2013 júniusában 93,55 %-ra csökkent (lásd a 2.4.5. szakaszt). 2013 augusztusában a Bank a New TT Bank megvásárlása érdekében új részvényeket bocsátott ki a HFSF-nek, aminek eredményeképpen a HFSF részesedése 95,23 %-ra emelkedett (52).
2.3.3.5. A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés)
(83)
2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank beszámolt egy 2013 második felében végrehajtott stresszteszt gyakorlat eredményeiről. A Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy az alapforgatókönyvben a Bank tőkeszükséglete a 2014-2016-os időszakban eléri a 2 945 millió EUR-t.
(84)
2014. március 31-én a HFSF levelet küldött a Banknak, jelezve, hogy szándékában áll és képes jegyzési ígérettel támogatni bármely tőkeemelést, amelyet a 2014. március 30-án módosított 3864/2010. sz. HFSF törvény alapján valósítanak meg a stresszteszt folyamán megállapított tőkekövetelménynek való megfelelés érdekében. A HFSF törvény elrendeli, hogy amennyiben a jegyzési időtartam végén elégtelen a magánbefektetői kereslet a HFSF Általános Tanácsa által két független értékelés alapján meghatározott áron, a HFSF jegyzi a megmaradó részvényeket úgy, hogy a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumát előbb részvényekké alakítják a 6a. cikkben leírtak szerint.
(85)
2014. április 12-én a részvényesek rendkívüli közgyűlése a HFSF törvény alapján jóváhagyott egy 2 864 millió EUR összegű tőkeemelést, és jelezte, hogy a kibocsátási árfolyam nem lehet alacsonyabb a részvényenkénti 0,30 EUR névleges árnál és a HFSF által megállapítandó minimális árnál (53).
(86)
A HFSF törvénynek megfelelően a HFSF kijelölt két független tanácsadót, hogy határozzák meg a Bank értékét. 2014. április 10-én a két tanácsadó befejezte munkáját, és mindketten egy értéktartományt adtak meg a Bank értékére. A két tartomány jelentős mértékben átfedi egymást. Ezen értékelések alapján a HFSF Általános Tanácsa 2014. április 14-én meghatározta azt az árat, amely megfelel annak a minimális árnak, amelyen a Bank új részvényeit kínálni lehet a befektetőknek, és annak az árnak, amely mellett szükség esetén jegyzési ígérettel támogatja a részvénykibocsátást (54). 2014. április 15-én elfogadta azt az ajánlatot, amelyet befektetők konzorciuma tett új részvények jegyzésére 1,3 milliárd EUR összegben, részvényenként 0,30 EUR áron („első befektető” (55) (56)).
(87)
2014. április 24-én az Eurobank meghirdette az ajánlatgyűjtés („book building”) kezdetét 0,30 EUR és 0,33 EUR közötti áron (57). Amennyiben elegendő kereslet van a teljes 2 864 millió EUR-ra 0,30 EUR-nál magasabb áron, az első befektetőnek hozzá kell igazítania az árát a magasabb árhoz, vagy törölnie kell megrendeléseit, amely esetben kompenzációs díjat kap. Ha elegendő kereslet van magánbefektetők részéről (beleértve az első befektető keresletét) a teljes 2 864 millió EUR lekötésére 0,30 EUR-s áron, az első befektető elsőbbségi kiutalásban részesül. Amennyiben 0,30 EUR-s áron elégtelen a kereslet (beleértve az első befektető keresletét), az alárendelt kölcsönt új részvényekre váltják. A HFSF törvény rendelkezése szerint az alárendelt kölcsön konverzióját követően minden le nem jegyzett részvényt a HFSF jegyez le ugyanazon az áron, nevezetesen részvényenként 0,30 EUR-ért.
2.3.4. Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára
2.3.4.1. Támogatási intézkedések a Proton Bank és a Nea Proton Bank számára
(88)
2008 óta a Proton Bank és a Nea Proton Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 7. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
7. táblázat
A Proton és a Nea Proton Banknak nyújtott tőketámogatási intézkedések áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A támogatást adó szervezet
A folyósítás dátuma
Összeg (millió EUR-ban)
A Proton Bank tevékenységei
Pr1
A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei
Állam
2009. május
80
Pr2
Görög állampapírok kölcsönadása a görög kötvénykölcsönzési intézkedés alapján
Állam
2009. április
78
Pr3
Állami garancia a görög garanciaintézkedés alapján kibocsátott kötvényekre
Állam
2010. július
149,4
A Nea Proton Bank tevékenységei
NP1
Finanszírozási rés a PB és az NPB között
A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig (1. rész)
HDIGF
2011.10.9.
862
A finanszírozási rés számításának véglegesítése után a PB-ből az NPB-be való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2012.5.14.
259,6
Az NP1 teljes összege
1 121,6
NP2
Tőkeinjekciók az NPB-be 2011-ben és 2012-ben
Induló alaptőke
HFSF
2011.10.9.
220
Induló alaptőke
HFSF
2012.2.3.
30
Induló tőke összesen
250
Pótlólagos részvénytőke
HFSF
2012.8.1.
230
Pótlólagos részvénytőke
HFSF
2012.12.31.
35
Pótlólagos tőke összesen
265
Az NP2 teljes összege
515
NP3
Feltőkésítés az Eurobanknak történő eladást megelőzően
Részvénytőke
HFSF
2013.8.28.
395
2.3.4.1.1 Támogatási intézkedések a Proton Bank számára
i. A Proton Bank által kapott állami feltőkésítés (Pr1 intézkedés)
(89)
2009 májusában Görögország 80 millió EUR-t injekciózott a Proton Bankba; ez az összeg a bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek mintegy 4,6 %-ával volt egyenlő. A tőkeinjekcióra a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján került sor. A feltőkésítés elsőbbségi részvények formájában történt.
ii. A Proton Bank által kapott állami likviditási támogatás (Pr2 és Pr3 intézkedés)
(90)
A Proton Bank a görög banktámogatási program részét képező garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerinti támogatási intézkedések kedvezményezettje is volt. 2009 áprilisában a Proton Bank 78 millió EUR összegben kapott görög állampapírokat (Pr2 intézkedés), 2010 júliusában pedig állami garanciát kapott 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre (Pr3 intézkedés). Az állam által garantált kötvényeket a felszámolás napján átadták a Nea Proton Banknak, de 2012. január 5-én érvénytelenítésre kerültek. A görög állampapírok 2011 decemberében jártak le, és nem kerültek megújításra.
2.3.4.1.2 Támogatási intézkedések a Nea Proton Bank számára
i. A Nea Proton Bank 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NP1 intézkedés)
(91)
A Proton Bank szanálásával összefüggésben a görög hatóságok finanszírozási rést állapítottak meg a Nea Proton Banknál. A Görög Nemzeti Bank egy 2011. október 9-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere 2011 decemberében 862 millió EUR-t fizetett a Nea Proton Banknak. Miután a Görög Nemzeti Bank 2012. január 19-én1 121,6 millió EUR-ban véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatának (58) megfelelően a HFSF (59)2012. május 14-én kifizette a maradék 259,6 millió EUR-s összeget. A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF ezzel betömte a finanszírozási rést.
ii. A HFSF tőkeinjekciói a Nea Proton Bankba 2011-ben és 2012-ben (NP2 intézkedés)
(92)
A HFSF a 250 millió EUR összegű induló alaptőke (rendes részvények) formájában nyújtott állami támogatást a Nea Proton Banknak; az összeget két részletben, 2011. október 9-én és 2012. február 3-án fizették ki.
(93)
A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint (amely a terv legfrissebb változata volt, amelyről értesítették a Bizottságot a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat idején) a Nea Proton Banknak további 300 millió EUR tőkére volt szüksége. Erre a plusz tőkére részben azért volt szükség, mert a Nea Proton Bank a PSI program eredményeként veszteségeket szenvedett (a 2011-es értékvesztés miatti veszteségek 146,5 millió EUR-t tettek ki a GGB-kkel kapcsolatban, és további 22 millió EUR értékvesztés volt a 2012. első negyedévi eredményekben). A Nea Proton Banknak azért is szüksége volt további tőkére, mert a tartalékolási költségek 2011-ről 2016-ra megemelkedtek a Nea Proton Bank alapításának idején feltételezett szintekhez képest.
(94)
A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint ezen előre látott tőkeszükséglet egy várhatóan 285 millió EUR-s tőkeinjekció formáját öltötte volna 2012-ben, valamint egy várhatóan 15 millió EUR-s tőkeinjekcióét 2014-ben. Valójában a HFSF 2012. augusztus 1-jén 230 millió EUR-t, 2012. december 31-én pedig 35 millió EUR-t injekciózott a Nea Proton Bankba.
iii. A HFSF tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba az Eurobanknak történt eladás előtt (NP3 intézkedés)
(95)
A 2013. július 15-i adásvételi szerződés szerint a HFSF már elkötelezte magát, hogy a 395 millió EUR-s összeget a Nea Proton Bankba injekciózza (60). A HFSF 2013. augusztus 28-án fizette ki a 395 millió EUR-s összeget.
2.3.4.2. Támogatási intézkedések a New TT Bank számára
(96)
A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt 2008 óta. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
8. táblázat
A T Banknak és a TT Banknak nyújtott támogatási intézkedések áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
Megnevezés
A támogatást nyújtó szervezet
Dátum
Állami támogatás összege (millió EUR)
A T Bank TT Bankra átruházott tevékenységei (61)
T
A T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)
HDIGF
2011. december
450
A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a T Bankból a TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2013.2.14.
227
A T teljes összege
677
TT Bank
TT
Tőkeinjekció
A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei
Állam
2009. május
224,96
New TT Bank (hídbank)
NTT1
Finanszírozási rés a TT és az NTT között
A TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)
HFSF
2013.1.29.
2 730,8
A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a TT Bankból a New TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2013.6.14.
1 001,7
Az NTT1 teljes összege
3 732,6
NTT2
Induló alaptőke-injekció
A New TT Bank induló alaptőkéje
HFSF
2013.1.29.
500
2.3.4.2.1 Támogatási intézkedés a T Bank javára
Beavatkozás a HDIGF szanálási rendszerével a T Bank javára 677 millió EUR összegben (T. intézkedés)
(97)
A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF finanszírozta a tevékenységek T Bankból TT Bankba történő átviteléből eredő finanszírozási rést, amely a T Bankból a TT Bankba átvitt eszközök valós értéke és az átvitt kötelezettségek valós értéke közötti különbséget jelenti. A Görög Nemzeti Bank 2011. december 17-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere kifizette a 450 millió EUR-s összeget (62), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a finanszírozási rés számítása körülbelül 677 millió EUR összegben véglegesítésre került, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatával (63) összhangban 2013. február 14-én a HFSF (64) kifizette a 227 millió EUR-s egyenleget (65) a New TT Banknak.
2.3.4.2.2 Támogatási intézkedés a TT Bank javára
A TT Bank által kapott állami feltőkésítés (TT intézkedés)
(98)
2009 májusában a TT Bank Görögországtól 224,96 millió EUR tőkeinjekciót kapott, amely akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2,9 %-ával volt egyenlő. A TT Bank a tőkeinjekciót a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján kapta. A tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában történt.
2.3.4.2.3 Támogatási intézkedések a New TT Bank javára
i. A New TT Bank 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NTT1 intézkedés)
(99)
A HFSF finanszírozta a New TT Bank finanszírozási rését, amely a TT Banktól a New TT Banknak átadott eszközök értéke és az átadott kötelezettségek névértéke közötti különbség. A Görög Nemzeti Bank 2013. január 18-i határozatával összhangban a HFSF 2013. január 29-én kifizette a 2 730,8 millió EUR-s összeget (66), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a Görög Nemzeti Bank 3 732,6 millió EUR-ban (67) véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2013. május 21-i határozatának megfelelően a HFSF 2013. június 14-én kifizette a maradék 1 001,7 millió EUR-s összeget a New TT Banknak.
ii. A HFSF tőkeinjekciói a New TT Bankba (NTT2 intézkedés)
(100)
A HFSF volt a New TT Bank egyetlen részvényese, és induló alaptőke (rendes részvények) formájában 500 millió EUR állami támogatást nyújtott a New TT Banknak.
2.4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS AZ ÚJ ÜZLETI MODELL
(101)
2014. április 16-án Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (a Nea Proton Bank és a New TT Bank megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét.
2.4.1. Belföldi műveletek
(102)
A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Jóllehet nemzetközi műveletei a kölcsönök mintegy 26 %-át tették ki 2010-ben (68), ez az arány 2012 végére 20 %-ra esett, és 2018 végére tovább csökken, […] %-ra (69).
(103)
A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele a szerkezetátalakítási időszak végére (2018. december 31.). E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.
(104)
Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval a New TT Bank és a Nea Proton Bank megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010 óta a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. Egyedi alapon (a New TT Bank és a Nea Proton Bank megvásárlását nem számítva) a 2008. júniusi 564-ről 2014-re […]-ra/-re csökkentette fiókjainak számát, és csökkentette görögországi dolgozóinak számát is (a 2008-as 10 142-ről a 2012-es 9 037-re) (70).
(105)
A szerkezetátalakítási terv végéig a Bank további csökkentéseket tervez mind a fiókok számában (a 2012. december 31-i pro forma 645-ről […]-ra/-re 2018. december 31-é re), mind a dolgozói létszámban, 12 430-ról […]-ra/-re pro forma alapon, vagyis figyelembe véve a Nea Proton Bankot és a New TT Bankot (71).
(106)
A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a kombinált görög banki tevékenység teljes költségének […]%-kal történő levitelében a 2013-as évi 913 millió EUR-ról (72) […] millió EUR-ra 2018-ban (73). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a 2012-es 60 %-ról a szerkezetátalakítási időszak végére […]% alá esik.
(107)
A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank javítani a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétek kamatkülönbözetei (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) a 2012. évi 223 bázispontról 2018-ra várhatóan […] bázispontra csökkennek Görögországban (74). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank rendkívüli likviditási segítségnyújtástól és szélesebb körű eurorendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es csoportszintű összes eszköze 42,9 %-áról 2018-ban […]%-ra fog csökkenni (75).
(108)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban […] %-ra fog csökkenni (a 2012-es 160 %-ról és a 2013-as 115 %-ról) (76), miközben tőkemegfelelése javulni fog, és 2018-ban a csoportszintű elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója […] % lesz (77) (az első áthidaló feltőkésítést megelőző negatív fedezet helyett).
(109)
A Bank másik stratégiai prioritása a nem teljesítő hitelek kezelése. A hitelnyújtást és a nem teljesítő hitelek szerkezetátalakítását egyaránt érintő fejlett hitelezési eljárások mellett a szerkezetátalakítási terv az értékvesztett kitettségek kezelésére is összpontosít egy új kármentesítő egység létrehozásával. Ezen egység feladata az értékvesztett kitettségek szerkezetátalakítása lesz. 30-50 kármentesítő menedzser („remedial relationship manager”) szakértelmét fogja felhasználni (78). 2015-ben csoportszinten a nemteljesítő hitelek aránya […] %-ot fog elérni ([…] % 2015-ben a görög belföldi piacra vonatkozóan (79)), majd csökkenni kezd, és várhatóan […] % lesz a szerkezetátalakítási időszak végén (80) (30 % Görögországban az adósságleírások előtt). A Bank hiteleinek értékvesztése Görögországban a 2013-as 1 652 millió EUR-ról 2018-ban […] millió EUR-ra fog csökkenni (81) a görög gazdaság fellendülése következtében.
(110)
A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet csökkenése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. A Bank arra számít, hogy veszteségei konszolidált szinten […] millió EUR-t tesznek majd ki 2014-ben, és […] millió EUR-t 2015-ben, miközben 2016., 2017. és 2018. évi nyeresége […] millió EUR, […] millió EUR, illetve […] millió EUR lesz (82). Konszolidált sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban eléri a(z) […] %-ot (83). Ez a jövedelmezőségi szint főként a görög piacnak lesz köszönhető ([…] % sajáttőke-arányos nyereséggel a szerkezetátalakítási időszak végén), miközben […] és […] alacsonyabb jövedelmezőségi szinteket fog jelenteni ([…] %-ot, illetve […] %-ot).
2.4.2. Nemzetközi banki tevékenységek
(111)
A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. Már eladta törökországi (Eurobank Tekfen) és lengyelországi (EFG Poland) leányvállalatait. A megmaradó nemzetközi hálózat kereskedelmi rése, vagyis adott leányvállalatra vonatkozóan a betétállomány és a hitelállomány közötti különbség, a 2010. évi 1,7 milliárd EUR-ról 0,8 milliárd EUR-ra esett, miközben a működési költségeket 9 %-kal csökkentették 2010 és 2012 között (84).
(112)
A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. Nevezetesen, a Bank vállalta nemzetközi eszközportfóliója méretének 8,77 milliárd EUR-ra csökkentését 2017. június 30 -ra. A Bank e portfólió további, 3,5 milliárd EUR-ra történő csökkentésére is elkötelezte magát arra az esetre, ha a HFSF-nek netán egymilliárd eurónál többet kellene beinjekcióznia az elkövetkező tőkeemeléskor.
(113)
Az e célnak való megfelelés érdekében a Bank által a szerkezetátalakítási tervben megvizsgált egyik lehetőség a tevékenységeinek eladása […]-ban/-ben (85).
(114)
Ezek az elidegenítések a Bank 2012. december 31-i külföldi eszközeinek […]%-át képviselik. Így 2018. december 31-én a külföldi eszközök […] milliárd EUR-t tennének ki, és a nemzetközi hálózat […]-ra/-re és […]-ra/-re fókuszálna.
(115)
A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.
(116)
E célból a Bank jelentős költségcsökkentési program megvalósítását tervezi a nemzetközi hálózatban, […]. […]-ban/-ben például […] fiókot zárnak be, és 2012. december 31-től a […]-ban/-ben levő leányvállalat eladásáig a dolgozók létszáma […] fővel csökken (86).
(117)
Külföldi leányvállalatai teljes finanszírozását a Bank a 2012-es 2 milliárd EUR-ról […]-ra/-re fogja csökkenteni 2018-ban (87), miközben a sajáttőke-arányos nyereség […]-ban/-ben és […]-ban/-ben […] %-ot, illetve […] %-ot fog elérni.
2.4.3. Nem banki tevékenységek: a biztosítási üzletág és az ingatlantevékenységek eladása
(118)
A Bank tőkeemeléssel 35 % alá csökkentette tulajdoni hányadát az Eurobank Properties nevű ingatlanügyekkel foglalkozó leányvállalatában, aminek pozitív hatása volt a Bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatójára (88). 2018. december 31-é re a Bank teljesen elidegeníti ezt a leányvállalatát.
(119)
A Bank biztosító leányvállalatai […]-ig történő eladását is tervezi.
2.4.4. Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás
(120)
A Banknak sikerült tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.
(121)
A részvényeseket erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 98,56 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 1,44 %-nyi részvénytulajdona maradt. Következésképpen a HFSF 2013 júniusában teljesen átvette az ellenőrzést a Bank felett. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.
(122)
2012 februárjában a Bank ajánlatot tett hibrid instrumentumok magánbefektetőktől való visszavásárlására a névérték 40 %-a és 50 %-a közötti áron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az ajánlatot az instrumentumok össznévértékének csaknem 50 %-ára fogadták el, így a tranzakció költségeit figyelembe véve a Banknál maradó haszon 248 millió EUR-t tett ki (89).
(123)
2013 májusában a Bank meghirdetett egy újabb forrásmenedzsment-feladatot. A Bank felajánlotta az értékpapír-tulajdonosoknak azt a lehetőséget, hogy - a 662 millió EUR-s állományt kitevő - Lower Tier 1 és Lower Tier 2 értékpapírokat névértéken rendes részvényekre váltja. Az átváltási árat úgy állapították meg, hogy megegyezzen a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítéskor fizetett jegyzési árfolyammal (90). Az elfogadási arány 48 % volt. Mivel a Lower Tier 1 és Lower Tier 2 kötvénytulajdonosok az értékpapírjaikat alacsonyabb alárendelt instrumentumokra váltották készpénz ellentételezés nélkül, a megemelt tőke elérte a 317 millió EUR-t.
(124)
A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya a 2011. december 31-i1 045 millió EUR-ról a 2013. december 31-i 283 millió EUR-ra csökkent (91).
2.5. A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(125)
Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják a 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). Az I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.
(126)
Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (92).
(127)
Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-é re eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (93).
(128)
A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-á ra jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (94).
(129)
Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegeníti biztosítási tevékenységeit, ingatlanokkal foglalkozó leányvállalatát és számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank - korlátozott kivételekkel - nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (95).
(130)
Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (96).
(131)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank fejleszti hitelpolitikáját, hogy meggátoljon minden megkülönböztetést a hitelezési folyamat bármely szakaszában, és biztosítsa, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. Görögország vállalta, hogy a Bank javítja a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását (97).
(132)
Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (98).
(133)
Végül, Görögország elkötelezte magát, hogy további korlátozásokat ír elő a Bank számára, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és hirdetési tilalom (99).
(134)
E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.
(135)
Külön, a Bank jelenlegi tőkeemelésének keretében, mivel a HFSF jegyzési ígérettel támogatja a tőkeemelést, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy végrehajtja a 2014. március 30-án módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedéseket; e rendelkezés célja egy hitelintézet hiányzó tőkéje maradék összegének szükség szerinti elosztása tőkeinstrumentumainak és más alárendelt kötelezettségeinek birtokosai között a HFSF általi bármely tőkeinjekciót megelőzően.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
3.1. AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(136)
2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (100) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).
(137)
Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (101). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (102), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, hogy szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon.
(138)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.
(139)
Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (a hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bank mindegyikét (nevezetesen a Bankot, az Alpha Bankot, az NBG-t és a Piraeust), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.
3.2. A NEA PROTON BANKRA IRÁNYULÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(140)
2012. július 26-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a Nea Proton Bank javára a HDIGF szanálási rendszere által végrehajtott 1 122 millió EUR-s beavatkozás (NP1 intézkedés), valamint a HFSF által végrehajtott 250 millió EUR-s, illetve összesen 300 millió EUR-s tőkeinjekciók (NP2 intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak, valamint a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítési közlemény (103) és a szerkezetátalakítási közlemény (104) követelményeinek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a verseny torzulásainak korlátozása).
(141)
Az intézkedések megfelelőségével kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként helyénvalóak voltak.
(142)
Az intézkedések szükségességét illetően a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF szanálási rendszere általi beavatkozás mind összegét, mind formáját tekintve szükséges volt, miközben a HFSF tőkeinjekciói csak formájukat illetően voltak szükségesek. Ugyanakkor ami a HFSF általi tőkeinjekciók összegét illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank képes lesz-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás volt-e a rendelkezésre álló legolcsóbb lehetőség. Továbbá a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank azon képességének hiánya, hogy kellőképpen ellentételezi a HFSF általi feltőkésítést, kétségeket ébresztett, hogy ez egy alapvetően szilárd bank volt-e, előidézve így az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét.
(143)
Az intézkedések arányosságával kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként arányosak voltak.
(144)
Ami a Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy ez a bank egyedi alapon életképessé tehető-e.
(145)
A Bizottság kételkedett abban, hogy a javasolt szerkezetátalakítás elegendő a szükséges szerkezetátalakítás mélységéhez képest, tekintettel az elegendő ellentételezés hiányára.
3.3. A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(146)
2013. május 6-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a TT Banktól a New TT Banknak átadott tevékenységek finanszírozási résének 4,1 milliárd EUR-s finanszírozása (NTT1 intézkedés), a HFSF általi 500 millió EUR tőkeinjekció a New TT Bankba (NTT2 intézkedés), a TT Banknak a görög banktámogatási program alapján elsőbbségi részvények formájában nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT intézkedés) és a HDIGF szanálási rendszere általi 0,68 milliárd EUR-s beavatkozás a T Bank TT Banknak átadott eszközei javára (T. intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak és a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményeinek, a feltőkésítési közleménynek és a szerkezetátalakítási közleménynek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás és a támogatás szükséges minimumra korlátozása, továbbá a verseny torzulásainak korlátozása).
(147)
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az NTT2, mind az NTT1 intézkedés megfelelő és szükséges volt megmentési támogatás formájában. Ami az NTT2 intézkedés összegének szükségességét illeti, a Bizottság - kételkedve a New TT Bank egyedi alapon való hosszú távú életképességében - úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás esetleg nem az egyetlen és nem a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség (105). A Bizottság mindkét intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy a finanszírozási rés lefedése meghatározott költség volt, jövőbeli bevételek ellensúlyozása nélkül, ami az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét idézte elő (106).
(148)
A Bizottság mindkét intézkedés arányosságával kapcsolatban úgy ítélte meg, hogy az NTT2 és az NTT1 intézkedés megmentési támogatásként arányos volt rövid távon, de a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében olyan intézkedések gyors bevezetését követelte meg, amelyek korlátozzák a negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(149)
Ami a T. intézkedés összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság 2012. május 16-i, a T Bank szanálásáról szóló határozatában („T Bank határozat”) (107) már ideiglenesen jóváhagyta megmentési támogatásként, de nem tudta véglegesen jóváhagyni a T Bank azon tevékenységeinek támogatását, amelyeket átadtak a TT Banknak. A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban (108) a Bizottság elhalasztotta az intézkedés megmentési támogatásként való engedélyezését addig, amíg nem hoz végleges döntést a TT Bank szerkezetátalakítási tervének egy frissített változatáról.
(150)
Ezen intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank egyedi alapon helyre fogja állítani hosszú távú életképességét. Ez a kételkedés a következőkön alapult: a New TT Bank által a nyereségtermelés érdekében megteendő javasolt intézkedések korlátozott száma, az önkéntes nyugdíjba vonulási program bizonytalansága az időzítést és az alkalmazottak általi elfogadási rátát illetően, az élőmunkaköltségeket csökkentő további intézkedések hiánya, a fiókhálózatnak a T Bank megvásárlása utáni racionalizálását célzó intézkedések hiánya és a potenciális szinergiák kihasználásának ezzel együtt járó elmulasztása (109).
(151)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (90) és (91) preambulumbekezdésében a Bizottság aggályait fejezte ki, hogy a meglévő betéteken levő kamatrés ambiciózus csökkentése és az új hitelnyújtások kamatfelárának növelése megvalósítható-e anélkül, hogy a New TT Bank jelentős számú ügyfelet veszítene és kockázatos hitelezésbe bocsátkozna. Ráadásul a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank megkétszerezi-e vállalati kölcsönportfólióját, ahogyan azt tervezték, és - tekintettel a szakértelem hiányára - el tudja-e érni a nettó kamatjövedelem tervezett erőteljes növekedési rátáját.
(152)
Ezért a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (95) preambulumbekezdésében a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a TT Bank újbóli integrálása egy nagyobb életképes pénzügyi vállalatba növelné a New TT Bank életképességi kilátásait, mert ez lehetővé tenné a költségek racionalizálását, a betétek és az új hitelek átárazását, valamint szélesebb termékválaszték kínálatát.
(153)
Mivel a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon belül folytatott gazdasági tevékenységeket, ideértve a T Bank tevékenységeit is, a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást kezdett azzal kapcsolatban, hogy a T. és a TT intézkedések hosszú távú megoldást kínáltak-e a New TT Bank életképességét illetően, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket.
(154)
A tehermegosztást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás megnövelte a szerkezetátalakítási költségeket, ezért kételkedett abban, hogy az állami támogatás a minimumra korlátozódott. Ezenkívül a Bizottság megállapította: annak ellenére, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői elégséges tehermegosztását sikerült elérni, ami valószínűleg a megvalósítható maximum volt, az ellentételezés hiánya szükségessé tette az alapos és részletes szerkezetátalakítást, mind az életképességi intézkedések, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedések tekintetében. A Bizottság azt is megállapította: a tény, hogy az elszenvedett veszteségek nagy része az állam javára történt adósságelengedésből fakadt, alacsonyabb ellentételezést indokolt (110).
(155)
A verseny torzulásait illetően a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank által kapott óriási összegű támogatás és a T Bank átadott tevékenységei, valamint az ellentételezés hiánya a New TT Bank piaci jelenlétének mélyre ható szerkezetátalakítását és csökkentését tette szükségessé. Ráadásul, miközben a veszteségek főként a GGB-k tartásából eredtek, a Bizottság megállapította, hogy a TT Banknak a méretéhez képest több GGB-je volt, mint más görög bankoknak, és úgy vélte, hogy ez aránytalan kockázatvállalást tükrözött (111). Végül megállapította, hogy bár a New TT Bank csaknem úgy maradt a piacon, mint korábban a TT Bank, a verseny torzulásai korlátozottak lennének, tekintettel az előbbi viszonylag kis méretére és a külföldi tevékenységek hiányára. Ugyanakkor a Bizottságnak kétségei voltak, hogy kellő intézkedésekre került-e sor a verseny indokolatlan torzulásainak korlátozása érdekében, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy árvezetési tilalomra és más magatartási jellegű intézkedésekre lehet szükség (112).
4. ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
EGY GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI
(156)
2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése az Eurobank feltőkésítésével szemben.
(157)
Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.
5. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
5.1. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(158)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
5.1.1. A Görög Nemzeti Bank észrevételei
(159)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.
(160)
A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.
(161)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.
(162)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítja az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha - többek között - a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.
5.1.2. A HFSF észrevételei
(163)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.
(164)
Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.
(165)
A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokról gondoskodott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.
(166)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét és különösen a támogatás ellentételezésének szintjét illetően a HFSF kifejtette, hogy az ellentételezésről megállapodás született a Bizottság, az EKB és az IMF képviselőivel. Ez a megállapodás szerinti szint figyelembe vette, hogy az első áthidaló feltőkésítést 2012. szeptember 30. előtt állandó feltőkésítéssé alakítják; ez a határidő 2012 márciusában került rögzítésre a Bizottság, az EKB és az IMF, valamint Görögország közötti MEFP-ben.
(167)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságával kapcsolatban a HFSF megállapította, hogy az általa elfogadott intézkedések, például az e határozat (165) preambulumbekezdésében leírtak, elegendő biztosítékot jelentenek, tekintettel a kapott nagy összegű támogatásokra és az elhúzódó megmentési időszakra. Ezenkívül a HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen tisztségviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.
5.2. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEA PROTON BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(168)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
5.2.1. A Görög Nemzeti Bank észrevételei
(169)
A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Nea Proton Bank mint a HFSF tulajdonában levő áthidaló hitelintézet nem tudott hosszabb távú üzleti tervvel szolgálni egyedi alapon. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy szoros figyelemmel kíséri a HFSF által a Nea Proton Bank részére készített és a Bizottságnak benyújtott üzleti terv megvalósítását annak biztosítása érdekében, hogy a Nea Proton Bank a törvény által meghatározott időszakon belül eladható legyen.
(170)
A jövedelmezőség növekedési ütemével kapcsolatban a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a növekedés nagyobbik részét 2013-ra várták (amikor a nettó kamatjövedelemtől azt várták, hogy 55,3 millió EUR-ra nő, szemben a 2012-es 22,7 millió EUR-val), az főként az összes kamatköltség csökkentéséből ered, és két tényező eredménye lesz: a korábban magas hozamú lekötött betétek megújítása jobb feltételekkel és a teljes betétállomány 30 %-os csökkentése 2012 első felében. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank hangsúlyozta, hogy 2013-tól a nettó kamatjövedelem-adatok viszonylag simán mozdulnának, és nem adnának okot a kételkedésre abban, hogy a Nea Proton Bank teljesíti a célkitűzést.
5.2.2. A HFSF észrevételei
(171)
A Nea Proton Bank javára szolgáló intézkedések szükségességét illetően a HFSF megállapította, hogy a Görög Nemzeti Bank az illetékes hatóság, amely dönthet bármilyen szanálási intézkedésről, és a HFSF a szabályozói célból megkövetelt minimális tőkét injekciózta.
(172)
A Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatban a HFSF hivatkozott a szanálási keretrendszerre, amely szerint a HFSF-nek két éven belül el kellett adnia a Nea Proton Bankot, és egyetértett a Bizottsággal, hogy a Nea Proton bank egy nagyobb és életképes gazdálkodó egység része lehetne. Jóllehet a Nea Proton Bank szerkezetátalakítási terve egy „egyedi alapon” nyugvó modellen alapult, a HFSF kifejtette, hogy célja e bank eladásának elősegítése volt azzal, hogy javítja annak vonzerejét a befektetők számára, valamint pénzügyi eredményeit. A HFSF megjegyezte, hogy a tőkeinjekciók nemcsak azt tették lehetővé, hogy a Nea Proton Bank eleget tegyen a minimális tőkemegfelelési mutatónak, hanem javították a pénzügyi helyzetét és vonzerejét is más kisebb bankokkal való jövőbeli összeolvadás esetére. A HFSF azt is megállapította, hogy a kiegészítő tőkeinjekcióra a PSI programmal kapcsolatos értékvesztések és a hitelek megnövekedett tartalékolási költségei miatt volt szükség.
(173)
A HFSF megállapította, hogy a Nea Proton Bank javított finanszírozási költségein és betétei hűségén. A Nea Proton Bank eurorendszerre utaltsága 2012 folyamán csökkent, és a Nea Proton Bank javított likviditási helyzetén. A kiegészítő tőkeinjekció segített a betéti kamatok csökkentésében és a kamatmarzsok javításában. Jóval a finanszírozási költség felett levő kamatlábakat használó kockázatalapú árazás alkalmazásával a Nea Proton Bank már átárazta hitelportfóliója egy részét. Ráadásul a nettó kamatjövedelem tervezett növekedési üteme egy konzervatív bővüléssel történne a vállalati piaci szegmensben, valamint a portfólió-minőség javításával.
(174)
A HFSF megállapította, hogy 2012-ben a Nea Proton Bank jelentősen csökkentette működési költségeit, két leányvállalata megszüntette működését, nagyban csökkenti részvételét a biztosítási brókerekben, és saját számlás kereskedése véget fog érni.
(175)
Végül a HFSF megállapította, hogy a verseny torzulásai korlátozottak lesznek, tekintettel a Nea Proton Bank kicsi részesedésére az összes görögországi banki eszközön belül, valamint a tényre, hogy nem tervez agresszív betétgyűjtést.
5.3. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(176)
2013. július 19-én a Pénzügyminisztérium észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
(177)
Ami az NTT1 intézkedés szükségességét illeti, a Pénzügyminisztérium hozzátette, hogy a New TT Banknak átadott eszközök és források pontos értékét a külső könyvvizsgálók jelentése alapján határozták meg, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének (6) bekezdésével összhangban.
(178)
Az NTT2 intézkedés szükségességét illetően a Pénzügyminisztérium megjegyezte, hogy a második görög kiigazítási program (második felülvizsgálat - 2013. május) előírta a New TT Bank harmadik félnek történő eladását 2013. július 15-ig.
(179)
Az NTT1 és NTT2 intézkedések ellentételezését illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy a HFSF, amely a HDIGF helyett 2013. december 31-ig betölti a finanszírozási rést, elsőbbséget élvező követelést szerez más nem fedezett hitelezők előtt a TT Bank tulajdonában maradt eszközök értékesítése esetén, és a HFSF követelését csak az alkalmazottak kompenzációjuk 50 %-ának kifizetésére vonatkozó követelése előzi meg. Ezért megállapította, hogy a szóban forgó eszközök értékesítése eredményének elsősorban a HFSF lesz a kedvezményezettje, csökkentve így az állam által viselt költséget.
(180)
A New TT Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy áthidaló hitelintézetként a New TT Bankot alapításától számított két éven belül el kellett adni, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének megfelelően. A New TT Bank eladása a 2013. májusi MEFP-vel összhangban 2013. július 15-ig fejeződne be, biztosítva ezáltal tevékenységei hosszú távú életképességét.
6. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. A NEA PROTON BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1.1. A támogatás megléte és összege
(181)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.1.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben (Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedés)
(182)
A görög állam Proton Banknak adott 2009. májusi 80 millió EUR-s tőkeinjekciójának (Pr1 intézkedés), a Proton Bank által 2009 áprilisában megszerzett 78 millió EUR összegű görög állampapíroknak (Pr2 intézkedés) és a 2010 júliusában 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre a Proton Banknak adott állami garanciának (Pr3 intézkedés) az odaítélésére a görög banktámogatási program alapján került sor (113). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek.
(183)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységeit. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések kedvezményezettje a Nea Proton Bank volt, mivel ezek az intézkedések hozzájárultak a neki átadott gazdasági tevékenységek stabilizálásához és folytonosságához; egyébként ezek a tevékenységek már nem léteznének. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedések kedvezményezettjei a Nea Proton Banknak átadott tevékenységek.
6.1.1.2. Támogatás megléte a Nea Proton Bank finanszírozási résének lefedésében (NP1 intézkedés)
(184)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (31)-(37) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NP1 intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a finanszírozási rés lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ugyanezen határozat (38) preambulumbekezdése a szóban forgó intézkedés gazdasági kedvezményezettjének minősítette a Nea Proton Bankot, mivel a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységét, amely a kapott támogatás miatt létezik továbbra is.
6.1.1.3. Támogatás megléte a HFSF általi induló alaptőke-injekcióban és a HFSF általi 2012-es kiegészítő tőkeinjekcióban (NP2 intézkedés)
(185)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (41)-(43) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a HFSF általi 250 millió EUR-s tőkeinjekció és a szóban forgó határozat idején előre jelzett, összesen 300 millió EUR-t kitevő további tőkeinjekciók a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások voltak. Az e határozat (93) preambulumbekezdésében említettek szerint a lehetséges további 300 millió EUR tőkéből a HFSF végül további 265 millió EUR-val járult hozzá 2012-ben, így a 2011-es és 2012-es teljes feltőkésítési támogatás 515 millió EUR-t tesz ki (NP2 intézkedés).
6.1.1.4. Támogatás megléte a HFSF Nea Proton Bankba történő tőkeinjekciójában a Banknak való eladását megelőzően (NP3)
(186)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba annak a Banknak történő eladását megelőzően a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
(187)
A tőkeinjekciót a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet. Továbbá az intézkedés jellegét tekintve szelektív, mivel a tőkeinjekció egyetlen kedvezményezettje a Nea Proton Bank.
(188)
Ráadásul a beavatkozás egyértelmű előnyhöz juttatja a Nea Proton Bankot, hiszen lehetővé teszi banki tevékenységeinek folytatását. A tőkeinjekció nélkül a Nea Proton Bank, amelynek erősen negatív volt a tőkéje, csődbe ment volna. Ilyen körülmények között a Nea Proton Bankot nem lehetett volna eladni és egy nagyobb gazdálkodó egységbe integrálni. Továbbá ez a feltőkésítés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Éppen ellenkezőleg, a 395 millió EUR-s feltőkésítés lehetővé tette a Nea Proton Bank egy eurós áron történő eladását. Egy magánbefektető azt választotta volna, hogy nem fog hozzá a feltőkésítéshez, és inkább hagyta volna a Nea Proton Bankot csődbe jutni, megtakarítva így 395 millió EUR-t.
(189)
A Nea Proton Bank versenyez más bankokkal, köztük külföldi bankok leányvállalataival, amelyek aktívak Görögországban, vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra lépésben. Így a tőkeinjekciónak hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, és potenciálisan torzítja a versenyt.
(190)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 395 millió EUR-s tőkeinjekció a Nea Proton Bankba a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
Az NP3 intézkedés kedvezményezettje
(191)
A (188) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a Bizottság a Nea Proton Bankot a Nea Proton Bankba irányuló 395 millió EUR-s tőkeinjekció kedvezményezettjének tartja, mivel a támogatás lehetővé tette gazdasági tevékenységeinek folytatását a Bankon belül.
(192)
Azzal kapcsolatban, hogy a Nea Proton Bank eladása a Banknak szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával összhangban a Bizottságnak kell értékelnie, hogy bizonyos követelmények teljesültek-e. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a pénzintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát.
(193)
A Bank azért szerezte meg a Nea Proton Bank részvényeit, mert az egyetlen érvényes ajánlatot nyújtotta be egy hátrányos megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében, amely nyitva állt más bankok és pénzintézetek előtt is. A HFSF egyik pénzügyi tanácsadója sok bankkal, pénzügyi intézménnyel és támogatóval vette fel a kapcsolatot, és közülük mindössze négy mutatott érdeklődést a Nea Proton Bank megszerzése iránt. Ezek közül csak kettő, a Bank és egy fedezeti alap (114) nyújtott be végleges ajánlatot. A Banké volt az egyetlen ajánlat, amely megfelelt a HFSF eladási eljárásról szóló levelének.
(194)
Mivel a pénzügyi tanácsadó sok bankot megkeresett, és előre megszabta azokat a követelményeket és időkeretet, amelyeket az érvényes ajánlatoknak ki kellett elégíteniük, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tender nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tendereljárás lehetővé teszi a vevőnek nyújtott támogatás meglétének kizárását.
(195)
A Bank egy euro ellenértéket fizetett, és a HFSF vállalta, hogy eladása előtt feltőkésíti a Nea Proton Bankot. A negatív ár (vagyis a Nea Proton Bank értékesítést közvetlenül megelőző feltőkésítésének figyelembevétele) nem zárja ki, hogy az eladási ár tükrözi a vállalkozás piaci értékét (115), mivel a Nea Proton Bank nettó saját tőkéje egyértelműen negatív volt, és várhatóan további veszteségeket könyvelt volna el. A Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az adott ajánlat és a kifizetett ár nem tükrözte a vállalkozás piaci árát. Következésképpen a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és saját döntési gyakorlatával (116) összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eladási ár a piaci ár volt, és kizárható, hogy a Bank támogatást kapott.
6.1.1.5. A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(196)
A (182)-(190) preambulumbekezdések alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Pr1, Pr2 és Pr3, az NP1, NP2 és NP3 intézkedések mindegyike kielégíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és állami támogatás. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedéseket illetően a Bizottság megállapítja: mivel hozzájárultak a Proton Bank tevékenységeinek folytatásához, amelyeket később átvittek a Nea Proton Bankba, úgy lehet tekinteni, hogy ezen intézkedéseknek az említett tevékenységeket befogadó Nea Proton Bank is kedvezményezettje. A (184) preambulumbekezdésben már közöltek szerint az NP1 intézkedés kedvezményezettje a Nea Proton Bank, amely befogadta a Proton Banktól átvitt tevékenységeket. Ezenkívül a Nea Proton Bank az NP2 és NP3 intézkedéseknek is kedvezményezettje.
(197)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank tevékenységei tőketámogatás formájában 2 111,6 millió EUR állami támogatásban részesültek (Pr1, NP1, NP2 és NP3 intézkedések), 149,4 millió EUR állami garancia (Pr3 intézkedés) és 78 millió EUR görög állampapír (Pr2 intézkedés) mellett, amint azt a 9. táblázat összefoglalja.
9. táblázat
A Proton Bank és a Nea Proton Bank által kapott összes támogatás áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A támogatás összege (millió EUR)
A Proton Bank tevékenységei
Pr1
Feltőkésítés
80
A Nea Proton Bank tevékenységei
NP1
A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig
1 121,6
NP2
Feltőkésítés
515
NP3
Feltőkésítés
395
Folyósított összes tőketámogatás
2 111,6
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A Proton Bank tevékenységei
Pr2
Kötvénykölcsönzés
78
Pr3
Garancia
149,4
Folyósított likviditási támogatás összesen
227,4
6.1.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(198)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(199)
A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (117) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (118) elfogadásával.
(200)
A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (119) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.
(201)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:
a) megfelelőség : a támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése; nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására;
b) szükségesség : a támogatási intézkedésnek mind összegét, mind formáját tekintve szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez; ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie;
c) arányosság : az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.
(202)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(203)
A feltőkésítésről szóló közlemény (120) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(204)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (121) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 7. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.1.3. A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése a 2008. évi bankokról szóló közlemény és a feltőkésítésről szóló közlemény alapján
6.1.3.1. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel
(205)
A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedésre a görög banktámogatási program alapján került sor. A programban szereplő intézkedéseket a Bizottság 2008. november 19-i határozatában már a belső piaccal összeegyeztethetőnek értékelték.
6.1.3.2. Az NP1 és NP2 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(206)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként jóváhagyta az NP1 és NP2 intézkedést. Ugyanakkor, amint az a (142) preambulumbekezdésben említésre kerül, a Bizottság aggályait fejezte ki az NP2 intézkedés összegének szükségességére és arra vonatkozóan, hogy a Nea Proton Bank képes-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és ezért kétségbe vonta, hogy az egyedi alapon történő megoldás a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség. Ezekre az aggodalmakra adott választ a Nea Proton Bank eladása a Banknak 2013. július 15-én. Mivel a Nea Proton Bankot nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásban adták el a Banknak, a Bank által fizetett ellenérték minősül a piaci árnak. Következésképpen az állam által az eladást megelőzően beinjekciózott tőkére szükség volt az eladás sikere érdekében. Figyelembe véve a Bank által a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási tervet, a Nea Proton Banknak a Bank tevékenységeibe való integrálása meg fogja oldani a Nea Proton Bank hosszú távú életképességi kérdéseit.
6.1.3.3. Az NP3 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.1.3.3.1. Megfelelőség
(207)
Ami az NP3 intézkedés megfelelőségét illeti, vagyis a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekcióját a Nea Proton Bankba a Banknak történt eladása előtt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés megfelelő, mert segített életben tartani a Nea Proton Bank tevékenységeit. Ezek a tevékenységek nem folytatódhattak volna a HFSF általi támogatás nélkül, mivel a Banknak történt eladása idején a Nea Proton Banknak negatív volt a tőkéje, továbbra is veszteségeket könyvelt el. Előzetes feltőkésítés nélkül egyetlen bank se vette volna meg a Nea Proton Bankot. Így az intézkedés biztosítja a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.
6.1.3.3.2. Szükségesség
(208)
A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(209)
Amint azt a Görög Nemzeti Bank 2013. július 19-i levelében közölte, ha a Nea Proton Bankot felszámolták volna, az fertőzést okozhatott volna, új rendszerszintű válságot indítva, valamint aláásva a bankrendszerben a közelmúltban, a feltőkésítési folyamat befejezését követően helyreállított bizalmat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a pénzügyi stabilitási elemek alátámasztják az NP3 intézkedés szükségességét.
(210)
Ami a beavatkozás mértékét illeti, a 395 millió EUR-s számot egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás határozta meg. A Bank elvégezte a Nea Proton Bank átvilágítását. A Bank ajánlatát, amely megkövetelte a 395 millió EUR-s feltőkésítést a Nea Proton Bank megvásárlását megelőzően, úgy kalkulálták, hogy megfeleljen a 9 %-os minimális tőkemegfelelési mutatónak, és lehetővé tegyen további 119 millió EUR tartalékot várható további hitelveszteségek és várható adózás előtti veszteségek miatt 2016-ig. A Bizottság megállapítja, hogy a 395 millió EUR támogatás szükséges volt.
(211)
Ami a támogatás ellentételezését illeti, tekintettel az egy euróban rögzített eladási árra, a HFSF semmi pénzt nem fog visszanyerni. Hozzájárulása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Amint azt a feltőkésítésről szóló közlemény 44. pontja jelezte, egy elégtelenül ellentételezett feltőkésítés csak olyan támogatásra szoruló bankok esetében fogadhatóak el, amelyek semmilyen ellentételezést nem tudnak fizetni. A Bizottság megítélése szerint ez a helyzet a Nea Proton Bankkal. Az ellentételezés hiánya a feltőkésítésről szóló közleménnyel összhangban alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé.
(212)
Következésképpen az intézkedésre mind összegét, mind formáját tekintve szükség van megmentési támogatásként azon cél elérése érdekében, hogy korlátozzák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.
6.1.3.3.3. Arányosság
(213)
A Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Banknak a Bankkal beolvadás útján történő egyesülését követően a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átkerültek a Bankhoz. Az a tény, hogy a támogatás megmenti ezeket a gazdasági tevékenységeket, (elméletileg) a verseny torzulásait idézheti elő. Ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi a Nea Proton Bank kis méretét és az eladási folyamatot, amelyben a versenytársaknak lehetősége volt ajánlatot tenni a Nea Proton Bankra. Ráadásul, a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átadásukat követően azonnal integrálódni fognak a Bankon belül, és külön gazdasági tevékenységként vagy versenytársként megszűnnek létezni. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem okozza a verseny indokolatlan torzulásait.
6.1.3.3.4 Az NP3 intézkedésnek a 2008. évi bankokról szóló közleménynek és a feltőkésítésről szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(214)
Így a Bizottság megállapítja, hogy az NP3 intézkedés megfelelő, szükséges és - figyelemmel a Bank számára előre látott mélyre ható szerkezetátalakításra, amely most magában foglalja a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységeit - a szándékolt céllal arányos.
6.1.4. A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
(215)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60), (61), (78) és (79) preambulumbekezdésében az NP1 és NP2 intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank valószínűleg nem lenne képes ellentételezni a kapott állami támogatást, és hangsúlyozta, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé. A (211) preambulumbekezdésben a Bizottság az NP3 intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy tekintettel a Nea Proton egy euróban megszabott eladási árára, a HFSF semmit nem fog visszanyerni a közvetlenül az eladást megelőzően beinjekciózott 395 millió EUR-ból (NP3 intézkedés). Ráadásul Görögország semmit sem fog visszaszerezni a számára 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekből, mivel a rájuk vonatkozó tőkeköveteléseket a felszámolt Proton Bankban hagyták. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.1.4.1. A Nea Proton Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén
(216)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését. Ezért a tagállamok ösztönözhetik a nem életképes szereplők kilépését, miközben lehetővé teszik, hogy a távozási folyamatra egy megfelelő időkereten belül kerüljön sor, megőrizve a pénzügyi stabilitást.
(217)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és rámutatott a szinergiákra, amelyeket el lehet érni egy nagyobb pénzügyi gazdálkodó egységbe való integrálásával.
(218)
Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul, az MEFP-vel összhangban, el kellett érni a bankszektor további konszolidációját, és a HFSF-nek 2013. július 15-ig el kellett adnia a Nea Proton Bankot.
(219)
A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a Nea Proton Bank tevékenységeit átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. Ezenkívül az a tény, hogy a Nea Proton Bank teljesen integrálódott a Bankon belül, és megszűnik önálló versenytársnak lenni, alapos szerkezetátalakítást jelent, amint azt az állami támogatás elégtelen ellentételezése megköveteli.
6.1.4.2. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(220)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a minimálisra korlátozták-e. E kétségek abból az észrevételből fakadtak, hogy a Nea Proton Bank egyedi alapon nem tudott visszatérni a hosszú távú életképességhez nagy költségek viselése nélkül. A Nea Proton Banknak a nagyobb, számítástechnikai infrastruktúrával és kockázatkezelési struktúrával rendelkező Bankba történő integrációja válaszol ezekre az aggodalmakra. A Banknak történő eladás hozzájárul a szerkezetátalakítási költségek minimálisra korlátozásához.
(221)
Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását illeti, a Bizottság a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a Nea Proton Bankhoz, hanem a Proton Banknál, azaz a felszámolásban levő szervezetnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.
6.1.4.3. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(222)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint annak nyújtására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(223)
A kapott támogatás összegét illetően a Bizottság tudomásul veszi a tőke formájában kapott 2 111,6 millió EUR-s teljes támogatási összeget (Pr1, NP1, NP2, NP3) a 149,4 millió EUR állami likviditási támogatás (Pr3) és a 78 millió EUR értékű görög állampapírok (Pr2) mellett. A Pr1 intézkedés a Proton Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 4,6 %-ának felelt meg. Az NP1 intézkedés, a Proton Banktól a Nea Proton Bankhoz való tevékenységátvitel finanszírozási résének finanszírozása, a Proton Bank 2010. végi kockázattal súlyozott eszközei mintegy 36 %-ának, azaz a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei 84 %-ának felelt meg. A HFSF induló alaptőke-injekciója a Nea Proton Bankba (az NP2 intézkedés része) a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 18,8 %-ának felelt meg. Az NP2 intézkedés részeit képező további tőkeinjekciók a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 34,2 %-ának feleltek meg (2012. december 31-i adatok alapján (122)). A New Proton eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében közöltek szerint az NP1 és NP2 intézkedés a Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 50 %-át, azaz a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 130 %-át képviselte. A Banknak történő eladást megelőző alaptőke-injekció, vagyis az NP3 intézkedés, a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 48,7 %-ának felelt meg (2013. május 31-i adatok alapján). Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek a kedvezményezett piaci jelenlétének erőteljes csökkentését teszik szükségessé.
(224)
Ami a piacot illeti, ahol a Nea Proton Bank működött, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (82) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a Proton Bank nagyon kicsi bank volt (a görög bankok összes eszközei körülbelül 1 %-ának megfelelő piaci részesedéssel). Következésképpen a Proton Bank Nea Proton Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a Nea Proton Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat korlátozottnak lehet tekinteni.
(225)
Ráadásul a Nea Proton Bank tevékenységeit nyílt aukción kínálták fel a versenytársaknak. Eladását követően a Nea Proton Bank megszűnt önálló versenytársnak lenni, mivel teljesen integrálódott a Bankon belül.
(226)
A Bizottság megállapítja, hogy tekintettel a Nea Proton Bank kis méretére, a nyílt értékesítési eljárásra és a tényre, hogy a Nea Proton Bank nem fog önálló versenytársként létezni, az igen nagy összegű támogatás és az ellentételezés hiánya ellenére nincsenek indokolatlan versenytorzulások.
6.1.4.4. A szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(227)
A fenti (216)-(216) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja a Nea Proton Bank hosszú távú életképességét, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás.
(228)
Ezért a 7. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
6.2. A NEW TT BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.2.1. A támogatás megléte és összege
(229)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedések állami támogatást jelentenek-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
6.2.1.1. Támogatás megléte a T Bank átadott eszközei és forrásai finanszírozási résének fedezésében (T. intézkedés)
(230)
A T Bankról szóló határozat (26)-(32) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a T. intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a TT Banknak átadott eszközök és források finanszírozási résének fedezése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a T Bank TT Banknak átadott gazdasági tevékenységei az állami támogatás kedvezményezettjei, mivel azok a kapott támogatás miatt továbbra is léteztek.
6.2.1.2. Támogatás megléte a TT Banknak szóló feltőkésítési intézkedés alapján folyósított feltőkésítésben (TT intézkedés)
(231)
A görög állam 224,96 millió EUR-s tőkeinjekcióját a TT Bankba (TT intézkedés) a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján folyósították (123). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek. Így a TT intézkedés a TT Banknak nyújtott támogatás volt.
(232)
Amint azt a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (98) preambulumbekezdésében megállapította, a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon (és a T Bankon) belül folytatott gazdasági tevékenységeket.
6.2.1.3. Támogatás megléte a New TT Bank finanszírozási résének finanszírozásában (NTT1 intézkedés)
(233)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (53)-(57) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT1 intézkedés, a HFSF általi beavatkozás a New TT Bank finanszírozási résének lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (54) preambulumbekezdésében a Bizottság a New TT Bankot tartotta a gazdasági kedvezményezettnek, mivel a New TT Bank fogadta be a TT Bank gazdasági tevékenységeit, amelyek a kapott támogatás miatt léteznek továbbra is.
6.2.1.4. Támogatás megléte az induló alaptőke-injekcióban (NTT2 intézkedés)
(234)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (49)-(52) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT2 intézkedés, a HFSF által a New TT Bank javára folyósított 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció a TT Banknak nyújtott állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
6.2.1.5. A Banknak mint a New TT Bank felvásárlójának nyújtott támogatás megléte
(235)
A Bank a New TT Bank részvényeit egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében szerezte meg. A görög hatóságoktól 2013. július 15-én kapott tájékoztatás szerint egy pénzügyi tanácsadó számos külföldi és görög bankot és befektetőt keresett meg, és csak a négy legnagyobb görög bank adott be végleges ajánlatot. Annak a ténynek köszönhetően, hogy a pénzügyi tanácsadó nagy számú bankkal vette fel a kapcsolatot, a Bizottság megállapítja, hogy a tendereljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt. A Bank ajánlatát minősítették a legjobbnak, figyelembe véve az ajánlott ellenszolgáltatás összegét és típusát.
(236)
Pontosabban a Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet a HFSF-nek újonnan kibocsátott rendes részvények formájában. A második legmagasabb ajánlat egy 500 millió EUR-s készpénzajánlat volt. Így ez 26,58 %-kal alacsonyabb volt a Bank ajánlatánál. A Görög Nemzeti Bank 2013. július 8-i levele szerint belföldi bank készpénzajánlata nem volt figyelembe vehető, amennyiben még mindig az eurorendszertől kapott finanszírozásra támaszkodott és különösen nem, ha éppen rendkívüli likviditási segítségnyújtásban részesült. Ezért a második legmagasabb ajánlat nem felelt meg a Görög Nemzeti Bank követelményeinek.
(237)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az adásvételi szerződés szerint a HFSF a Bank 1 418,75 millió új rendes részvényét kapta meg egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon (124). A HFSF részesedése a Bankban 93,55 %-ról 95,23 %-ra nőtt.
(238)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az akvizíció nem jelent a vevőnek nyújtott támogatást.
6.2.1.6. A támogatás meglétére vonatkozó következtetés
(239)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések mindegyike állami támogatás. A T. intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás kedvezményezettjei a T Bank tevékenységei voltak, mivel azokat átvitték a TT Bankba, majd a New TT Bankba. A TT intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak kedvezményezettjei a TT Bank azon tevékenységei voltak, amelyeket átvittek a New TT Bankba. Az NTT1 és NTT2 intézkedések kedvezményezettje a New TT Bank.
(240)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T Bank gazdasági tevékenységei, mivel azokat befogadta a TT Bank, majd később a New TT Bank, 677 millió EUR összegű feltőkésítési támogatás kedvezményezettjei voltak, míg a TT Bank által folytatott, a New TT Bank által befogadott tevékenységek egy 4 457,96 millió EUR-s tőketámogatás formájában nyújtott állami támogatás kedvezményezettjei voltak (TT, NTT1 és NTT2 intézkedés).
10. táblázat
A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank által kapott összes támogatás áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
Megnevezés
A támogatás összege (millió EUR)
A T Bank tevékenységei
T
A finanszírozási rés finanszírozása a T-től a TT-ig
677
A TT Bank tevékenységei
TT
Feltőkésítés
224,96
A New TT Bank tevékenységei
NTT1
A finanszírozási rés finanszírozása a TT Banktól a New TT Bankig
3 732,6
NTT2
Induló alaptőke
500
6.2.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(241)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(242)
A (199) és (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a görög bankokat célzó támogatási intézkedések értékelése jogalapjának jelenleg a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának kell lennie.
(243)
A (201) preambulumbekezdésében magyarázottak szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(244)
A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(245)
A feltőkésítésről szóló közlemény (125) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(246)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (126) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 8. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.2.3. A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.2.3.1. A T. intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(247)
A T. intézkedést illetően a T Bankról szóló határozatában a Bizottság úgy találta, hogy a beavatkozás kielégíti a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának követelményeit, és úgy döntött, hogy pénzügyi stabilitási okokból összeegyeztethető a belső piaccal a szóban forgó határozat elfogadásának dátumától számított hat hónapig. A görög hatóságok a hat hónapos időszak vége előtt nem nyújtottak be a TT Bankra vonatkozóan olyan frissített szerkezetátalakítási tervet, amely figyelembe vette a T Bank tevékenységeinek integrálását a TT Bankba. Ugyanakkor a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (83) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mulasztás érthető volt, mert időközben olyan döntés született, hogy a TT Bankot szanálják. Mivel a görög hatóságok 2013 januárjában benyújtottak egy szerkezetátalakítási tervet a New TT Bankra vonatkozóan, majd egy frissített változatot 2013 márciusában, és mindkettő a T Bankból a TT Bankba átvitt tevékenységekkel foglalkozik, a New TT eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta a T. intézkedést megmentési támogatásként, amíg végleges döntés születik a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedésekről.
6.2.3.2. A TT intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel
(248)
2008. november 19-i határozatában (127) a Bizottság már megállapította, hogy a TT intézkedés, amelyet 2009 májusában nyújtottak a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján, összeegyeztethető megmentési támogatás a 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint. A 2008. november 19-i határozat nem hivatkozott a feltőkésítésről szóló közleményre, amely akkor még nem volt elfogadva.
6.2.3.3. Az NTT1 és NTT2 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(249)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként ideiglenesen már jóváhagyta az NTT1 és NTT2 intézkedéseket.
6.2.4. A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
6.2.4.1. A támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya: figyelembe veendő a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján történő értékelésben.
(250)
A T Bankról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF és a HFSF valószínűleg semmi pénzt nem fog visszaszerezni, és ezért a T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Ezenkívül a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (101) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a HFSF csak az 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció egy részének a visszaszerzésére számíthatott (NTT2 intézkedés). Ráadásul a Bizottság megállapította, hogy nem lesz ellentételezés a HFSF számára a TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés fedezésére (NTT1 intézkedés), és nagyon kicsi a valószínűsége, hogy a HFSF sokat be tudjon hajtani a 3,7 milliárd EUR-ból. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az állam minden valószínűség szerint semekkora összeget nem fog visszaszerezni a TT intézkedéssel kapcsolatban, mivel a 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekkel kapcsolatos tőkekövetelései a felszámolás alá helyezett TT Bankban maradtak.
(251)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (77) és (102) preambulumbekezdéseiben jelzettek szerint az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.2.4.2. A New TT Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén
(252)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését.
(253)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 3.2.4.1. szakaszában a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a New TT Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és a New TT Bank el tudja-e érni a tervezett jövedelemnövekedést. Ezenkívül rámutatott, hogy a New TT Bank csak korlátozott számú intézkedést tett a nyereségtermelés érdekében, és a New TT Bank részéről hiányoztak az élőmunkaköltségek csökkentését és a fiókhálózat racionalizálását szolgáló intézkedések. Hivatkozott a New TT Banknak egy nagyobb pénzügyi szervezetbe való integrálásával elérhető szinergiákra is.
(254)
Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul - az MEFP-vel összhangban - a New TT Bank eladása elsőbbségi intézkedés volt, figyelembe véve a közérdeket és a pénzügyi stabilitást, valamint a HFSF eszközeinek védelmét.
(255)
A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a New TT Bank tevékenységei most a Bankon belül vannak, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. A New TT Bank megszűnik önálló versenyző lenni. A New TT Bank és a Bank közötti működési összeolvadás 2014. április 14-én befejeződött. A „Hellenic Postbank” márkanevű fiókhálózatot lecsökkentik (a Bank szándéka, hogy bizonyos fiókok esetén megtartja a „Hellenic Postbank” márkát, miközben a „T-bank” márka nem marad meg, és a „T-bank” fiókhálózatot csaknem teljes egészében bezárják), és ezzel együtt végrehajtják a háttérirodai és más központi funkciók teljes működési integrációját. A Bizottság megállapítja: a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy elérjék az elégtelen ellentételezés által megkövetelt alapos szerkezetátalakítást.
6.2.4.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(256)
A Bizottságnak a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (99) preambulumbekezdésében kifejezett aggodalmaira, hogy a szerkezetátalakítási költségek megnőttek-e, tekintettel a New TT Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására, a New TT Bank által 2013 júliusában egyedi alapon megvalósított önkéntes távozási rendszer (Voluntary Exit Scheme) (128), valamint a New TT Bank Banknak történő eladása adott választ. Pontosabban a fiókhálózat racionalizálása, a T Bank teljes integrációja és a New TT Bank teljes működési integrációja a Bankba a minimálisra korlátozzák a szerkezetátalakítási költségeket.
(257)
Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a tehermegosztását illeti, a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a New TT Bankhoz, hanem a TT Banknál, azaz a felszámolásban levő gazdálkodó egységnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.
(258)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek a minimálisra korlátozódnak, és sikerült elérni az elégséges tehermegosztást. Ugyanakkor, amint azt a (251) preambulumbekezdés már megállapította, az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.2.4.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(259)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(260)
A kapott támogatás összegével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a New TT Bank 4,6 milliárd EUR támogatást kapott (NTT1 és NTT2 intézkedés), amely a TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 70 %-át és a New TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 90 %-át jelenti. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank (amely az a jogi személy, amely korábban azokat a tevékenységeket végezte, amelyeket a New TT Bank befogadott) korábban támogatást kapott a görög banktámogatási program alapján (129). A TT Bank elsőbbségi részvények formájában kapott egy első, 224,96 millió EUR-s tőkeinjekciót (TT intézkedés), amely akkori kockázattal súlyozott eszközei 2,9 %-ának felelt meg. Továbbá a T Bank szanálásakor a T Bank TT Bankhoz átvitt tevékenységei kaptak egy körülbelül 678 millió EUR-s szanálási támogatást (T. intézkedés), amely a fúzió hivatkozási napján (2011. március 31.) a T Bank kockázattal súlyozott eszközei 37,7 %-ának felelt meg. Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek mélyre ható szerkezetátalakítást tesznek szükségessé.
(261)
Másrészt a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott azokra a körülményekre, amelyek között a támogatást megadták. Pontosabban úgy tűnik, hogy az utóbbi években a TT Bank által elszenvedett veszteségek jelentős része nem kockázatvállalással járó tevékenységekből, hanem GGB-k tartásából ered. A Bizottság azt is megállapította, hogy a háztartásoknak és a vállalatoknak nyújtott hitelek magas hitelezési veszteségei főként a kivételesen mély és hosszan tartó recesszióból, nem pedig kockázatos hitelezésből erednek. Ezért úgy tűnik, a támogatás kevés versenytorzulást idéz elő. Ugyanakkor a Bizottság megállapította, hogy - méretéhez képest - a TT Bank sokkal több GGB-t tartott, mint más görögországi bankok; ez egy olyan tényező, amely némi nem helyénvaló kockázatvállalást tükröz.
(262)
Amint már megállapításra került, a New TT Bank megszűnik önálló, politikáját egyedi alapon meghatározó versenyzőként létezni. A Bank szerkezetátalakítási terve a New TT Bank teljes integrációjának feltételezésén alapul, még akkor is, ha a Bank továbbra is használni fogja a „Hellenic Postbank” márkanevet néhány fiókja és terméke esetében.
(263)
Ami a piacot illeti, ahol a New TT Bank működött, a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (106) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a TT Bank közepes méretű bank volt Görögországban (körülbelül 6 %-os részesedés a betéteket tekintve), és a TT Bank New TT Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.
(264)
A „Hellenic Postbank” nevet viselő fiókhálózat 196 fiókjának mintegy 50 fiókkal (130) történő csökkentése szintén megerősíti a (263) preambulumbekezdésben szereplő értékelést, hogy a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.
(265)
Ráadásul a New TT Bank tevékenységeit nyílt és megkülönböztetéstől mentes aukción kínálták fel a versenytársaknak.
(266)
Az NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések jelentős részére az állam javára történt adósságelengedés miatt volt szükség (a PSI program formájában), valamint a módfelett hosszú recesszió miatt, nem pedig helytelen hitelezési gyakorlatok következményeként. Ezenkívül a New TT Bank tevékenységeinek mérete kicsi volt, az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt, és a New TT Bank nem fog önálló versenyzőként létezni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nagy összege és a nyújtott állami támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya ellenére nincs indokolatlan versenytorzulás.
6.2.4.5. A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségére vonatkozó következtetés
(267)
A Bizottság megállapítja, hogy a New TT Bank eladása a Banknak és az ezzel kapcsolatos szerkezetátalakítás biztosítja a New TT Bank hosszú távú életképességét, a támogatás szükséges minimumra korlátozását és az indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölését.
(268)
A 8. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
7. A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(269)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét.
7.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben
7.1.1.1. A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(270)
A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (131) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011. április 15-én a garanciaállomány 13 600 millió EUR volt, és 2013. november 30 -ra elérte a 13 932 millió EUR-t. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.
7.1.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítés (A. intézkedés)
(271)
A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a programban szereplő feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak fognak minősülni. A Bank 950 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelenti (132).
(272)
2010-ben Görögország több változtatást hajtott végre ezen elsőbbségi részvények technikai paramétereiben. Tekintve, hogy ha az elsőbbségi részvényeket öt éven belül nem vásárolják vissza, a változtatások a szelvénykamatláb automatikus évi 2 %-os emelésével az állam ellentételezését növelik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a technikai paraméterek módosításai nem biztosítanak semmilyen előnyt a Banknak, és így nem tartalmaznak további állami támogatást.
7.1.2. Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)
(273)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, nevezetesen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít.
(274)
Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen a Banknak nyújtott államilag garantált ELA előnyt biztosít számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(275)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 12 milliárd EUR-t tett ki.
7.1.3. Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben
7.1.3.1. Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(276)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 3 970 millió EUR volt.
7.1.3.2. Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(277)
A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek - az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint - állami forrásokat tartalmaznak.
(278)
Ami az előny létezését illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurorendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból áll. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.
(279)
A B2 intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B2 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(280)
A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 341 millió EUR volt.
7.1.3.3. Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(281)
A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 528 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.
(282)
A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegíti a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatja, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz.
(283)
Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.
(284)
Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én.
7.1.3.4. A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)
(285)
A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés) átalakítása egy 5 839 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1 és B2 intézkedés esetén. A B3 intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4 intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb.
(286)
A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban, úgymint Romániában és Bulgáriában. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy a vállalkozások eladása útján. Emellett a Bank görögországi biztosítási tevékenységei versenyeznek más tagállamok biztosítótársaságai leányvállalatainak tevékenységeivel. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Így a B4 intézkedés állami támogatásnak minősül.
7.1.3.5. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre vonatkozó következtetés
(287)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR állami támogatást tartalmaztak, és ennyi volt a HFSF által a Banknak ténylegesen kifizetett állami támogatás összege is.
(288)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban megváltoztak a Bank kockázattal súlyozott eszközei. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, azt, amelyik az időszak elején létezett, vagy azt, amelyik az időszak végén. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi kivásárlásokat tőkeszükségletük - felfelé vagy lefelé történő - kiigazítása érdekében. Ez a tényező is igazolja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint.
(289)
Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 5 839 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 13,8 %-ának felel meg.
7.1.3.6. A 2014-es feltőkésítési kötelezettség (C. intézkedés)
(290)
2014. március 31-én a Bank kapott egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot a HFSF-től, amellyel a HFSF vállalta, hogy legfeljebb 2 864 millió EUR összegig részt vesz a Bank tőkeemelésében (C. intézkedés). A (277) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt ez az intézkedés állami források igénybe vételét tartalmazza. Ez az intézkedés előnyt jelent a Bank számára, mert biztosítja a Bank részére, hogy megtalálja a tőkét, amelyre szüksége van, ami megnyugtatja a betéteseket, és elősegíti a magánbefektetőktől való tőkeszerzést.
(291)
Ha magánbefektetők nem jegyzik a tőkeemelés teljes összegét, akkor a HFSF-nek kell ténylegesen tőkét injekcióznia a Bankba a kötelezettségvállalási nyilatkozatot alkalmazva. A kötelezettségvállalási nyilatkozathoz képest egy ilyen tőkeinjekció nagyobb előnyt jelentene a Bank számára. Egy egyszerű kötelezettségvállalási nyilatkozattal szemben a tényleges tőkeinjekció növeli a Bank tőkemegfelelését.
(292)
Se a kötelezettségvállalási nyilatkozat, se a tényleges tőkeinjekció formájában történő lehetséges végrehajtása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Még akkor is, ha a HFSF az új részvényeket ugyanazon az áron vásárolná meg, mint a magánbefektetők, a HFSF részvételének körülményei nagyban különböznek a magánbefektetőétől, aki az új részvényeket jegyezni fogja. A HFSF vállalta a teljes tőkeemelés jegyzését, ha szükséges, mielőtt bármilyen magánbefektető elkötelezte volna magát a részvényvásárlás mellett. Az új részvényeket vásárló magánbefektetők biztosak lesznek benne, hogy a Bank mindenképpen megszerzi a teljes szükséges tőkeösszeget, mivel a HFSF védőhálóként fog működni, és megvásárolja a magánbefektetők által nem jegyzett részvényeket. Másodszor, a HFSF csak akkor fog részt venni, ha nincs elegendő kereslet a magánbefektetők részéről a meghirdetett ártartomány alsó határán. A HFSF fogja biztosítani azt a tőkét, amelyet a Bank nem tud megtalálni a piacon ugyanazon a részvényenkénti áron. Következésképpen a HFSF nyújt tőkét olyan összegre, vagy olyan áron, amelyet a piac nem hajlandó megadni.
(293)
Mivel csak a Banknak nyújtották, a C. intézkedés szelektív. A Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a Görög Nemzeti Bank által megszabott szavatolótőke-követelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal. Ez olyan előnyt jelent, amely torzítja a versenyt. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a C. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(294)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az intézkedésben a támogatás összege 2 864 millió EUR, amely a Bank 2013. december 31-i kockázattal súlyozott eszközei 7,5 %-ának felel meg (133).
(295)
Ha a HFSF e kötelezettséget teljesítve további tőkét injekcióz a Bankba, ezzel növeli a Banknak biztosított előnyt és a versenytorzulást, de nem növeli a támogatás névleges összegét (134).
7.1.4. A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(296)
Az A., B1, B2, B3, B4 és C. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
11. táblázat
A Bank által kapott összes támogatás áttekintése
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás összege
Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök
A.
Elsőbbségi részvények
Tőketámogatás
950 millió EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Első áthidaló feltőkésítés
Második áthidaló feltőkésítés
Kötelezettségvállalási nyilatkozat
2013. tavaszi feltőkésítés
Tőketámogatás
5 839 millió EUR
13,8 %
C.
2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás
Kötelezettségvállalás tőketámogatás nyújtására
2 864 millió EUR
7,5 %
A Banknak nyújtott összes tőketámogatás
9 653 millió EUR
15,8 %
A Banknak kifizetett összes tőketámogatás
6 789 millió EUR [felmehet 9 653 millió EUR-ra, ha a HFSF-nek kell a 2014. áprilisi tőkeemelés teljes összegét biztosítania]
23,7 %
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás névleges összege
L1
Likviditási támogatás
Garancia
13 932 millió EUR
2013. november 30-án
L2
Államilag garantált ELA
Finanszírozás és garancia
12 000 millió EUR
2012. december 31-én
A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás
25 932 millió EUR
7.2. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(297)
A (200) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (135).
(298)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(299)
Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.
(300)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.
(301)
Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. augusztus 1. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik.
7.2.1. A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)
(302)
A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (136). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.
7.2.2. Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)
(303)
Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.
7.2.3. Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)
(304)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.
7.2.4. A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(305)
A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.2.5. A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (C. intézkedés)
(306)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) összeegyeztethetőségét a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell értékelni, amely új követelményeket határoz meg az alárendelt hitelezők hozzájárulását és a vezetők javadalmazását illetően, továbbá a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján. A C. intézkedés összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.3. AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL
(307)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(308)
Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (32) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.
(309)
Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak […] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak […] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.
(310)
Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, hogy - a 7.6. szakaszban elemzettek szerint - Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés mellett, ami szintén biztosítja, hogy a likviditási támogatástól való függés a lehető leghamarabb megszűnjön, és az ilyen támogatás arányos legyen.
(311)
Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.
7.4. A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL
(312)
A (201) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (137): megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(313)
A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
7.4.1. Az intézkedések megfelelősége
(314)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert megakadályozzák a Bank csődjét. Ezek nélkül nem tudta volna folytatni tevékenységeit, mivel 2012 végén a Banknak negatív volt a tőkéje (138).
(315)
Ezzel kapcsolatban az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre főként a PSI program miatt - amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt - került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel foglalkoznak, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.
(316)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges lépést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (130)-(132) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (102)-(104) és a (111) preambulumbekezdés leírja, a Bank átfogó szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel és elidegenítéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.
(317)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. A Bizottság megállapítja, hogy a (131) és (132) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.
(318)
Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.
7.4.2. Szükségesség - a támogatás minimálisra korlátozása
(319)
A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(320)
A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012-2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (316) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben.
(321)
Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában és 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (139). Amint az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 1,4 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.
(322)
Továbbá, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt - vagyis adósságcsökkentést - biztosítanak az állam számára), továbbá a belső piac elhúzódó recessziójának következményeiből erednek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (140).
(323)
A B3 intézkedés egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (322) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek.
(324)
Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (141). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkéje negatív volt, és részvényeinek összértéke csak néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a már meglévő részvényesek felhígítása, mivel e feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 1,4 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak elhanyagolható hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (322) preambulumbekezdésben elmagyarázott sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.
(325)
Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.
7.4.3. Arányosság - a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések
(326)
A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (131) és (132) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, valamint számos külföldi érdekeltség és görögországi nem banki tevékenység elidegenítése mellett, a (133) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.
(327)
A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(328)
Végül, 2014. április 16-án egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.
(329)
Összefoglalva, az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.
7.4.4. A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(330)
Így a Bizottság megállapítja, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelő, szükséges és arányos, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre.
7.5. A NEW TT BANK ÉS A NEA PROTON BANK BANK ÁLTALI MEGVÁSÁRLÁSÁNAK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK
(331)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. és 40. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi kivásárlásai általában ellentétesek a szerkezetátalakítási költségek és a versenytorzulások korlátozására irányuló kötelezettségekkel. Ezenkívül veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.
7.5.1. A New TT Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
7.5.1.1. A New TT Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(332)
Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Bank tulajdonszerzései elő fogják segíteni a hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteseket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett be fogja zárni a „T-Bank” márkanevű fiókok többségét és néhány „Hellenic Postbank” márkanevű fiókot.
(333)
Ami a likviditási helyzetet illeti, a tranzakciónak a Bank hitel/betét mutatójára is kedvező hatása van, lecsökkentve azt egy túlzott szintről, mivel a New TT Banknak sokkal több betétje volt, mint hitele. Nevezetesen, a HFSF-nek szóló 2013. július 8-i levelében a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank a tranzakciót megelőző két évben nagy nyomás alatt volt. A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank piaci részesedéseket veszített Görögországban, és jelentősen támaszkodott eurorendszeri finanszírozásra és rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Levelében a Görög Nemzeti Bank hivatkozott a hatalmas finanszírozási résre, a 132 %-os konszolidált hitel/betét mutatóra és a Bank megítélésének romlására az ügyfelek körében. Ebben a levélben a Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy a New TT Bank megszerzése a Bank által „[a Bank] betéteinek jelentős növekedéséhez vezet, javítva ezzel teljes finanszírozási profilját, a betétesek általi megítélését és azt a képességét, hogy új betéteket vonzzon a jelenleginél vonzóbb feltételek mellett”.
(334)
Ezért a felvásárlás hozzájárul a Bank likviditási helyzetének javításához, ami elengedhetetlen a hosszú távú életképesség helyreállításához. Szolgálatai által a HFSF-nek küldött 2013. július 8-i levelében a Bizottság elismerte a felvásárlás pozitív hatását. Abban a levélben a Bizottság jelezte, hogy a Bank szerkezetátalakítási tervének tervezete, amelyet Görögország a New TT Bank megszerzését megelőzően nyújtott be, nem felelt meg a hosszú távú életképesség helyreállítása követelményének a Bank szerkezetátalakítási időszak végi mérlegének sebezhetősége miatt. Ugyanezen levélben a Bizottság jelezte, hogy „a betétekben gazdag [New TT Bank] megszerzése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz [a Bank] mérlegének javításához és így hosszú távú életképessége helyreállításához”. Ez az értékelés indokolt volt, tekintettel az ilyen kivásárlásnak a Bank likviditási helyzetére gyakorolt hatására. „2012. év végi adatok alapján a felvásárlás hatására a hitel/betét arány azonnal 155 %-ról 123 %-ra esne úgy, hogy lehetséges lenne [a Bizottság] követelményének teljesítése 2017 végén”.
(335)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából.
7.5.1.2. A felvásárlás hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre
(336)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(337)
A Bank a vételárat új részvényekkel fizette, hogy a felvásárlás finanszírozása ne állami támogatáson keresztül történjen. Ennek eredményeképpen a vételár kifizetésével keletkezett tőkeszükségletet azonnal fedezte az új részvények kibocsátása, így a vételár megfizetése nem járt a Bank tőkeszükségletének nettó növekedésével. Ezenkívül a HFSF volt a New TT Bank 100 %-os tulajdonosa, ami azt jelenti, hogy a Bank által kibocsátott minden új részvényt a HFSF-nek, azaz az államnak adtak.
(338)
A felvásárlás mint olyan nem idéz elő további állami támogatást, mivel a New TT Bank megfelelt a szavatolótőke-követelményeknek. Ráadásul ezen áthidaló hitelintézetet csak néhány hónappal a felvásárlása előtt hozták létre. Mivel egy bajban levő bank eszközeit valós értéken becslik és értékelik azoknak egy áthidaló hitelintézetnek való átadását megelőzően, feltételezhető, hogy a New TT Bank kölcsönportfóliója nem tartalmazott rejtett vagy tartalékolással nem kellően fedezett veszteségeket.
(339)
Összefoglalva, a jelen ügy sajátos körülményei közepette a New TT Bank felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatásnak a szükséges minimumnak kell lennie.
7.5.1.3. A kivásárlás versenyt torzító hatása
(340)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlások akkor engedélyezhetők, ha pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy tényleges verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részei, hogy a kivásárlási eljárásnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit a vonatkozó piacon.
(341)
A New TT Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(342)
Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a New TT Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (142), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(343)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New TT Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.
7.5.1.4. A New TT Bank kivásárlására vonatkozó következtetés
(344)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére (143) és a New TT Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.2. A Nea Proton Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
7.5.2.1. A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(345)
Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Nea Proton Bank megszerzésének elő kellene segítenie a Bank hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két vállalat egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában.
(346)
A Nea Proton Bank megszerzése lehetővé teszi a Bank számára, hogy a szinergiákat a saját javára fordítsa. A Bank ügyfeleket és a betéteseket szerez, miközben bezárja a legtöbb fiókot, valamint racionalizálja az informatikai rendszert és a központ funkcióit. A tranzakció csökkentette a Bank hitel/betét mutatóját is, mivel a Nea Proton Banknak alacsonyabb volt a hitel/betét mutatója. 2013 júniusának végén a Bank nettó hitel/betét mutatója 135,79 % körül volt, míg a Nea Proton Bank nettó hitel/betét aránya mintegy 52,68 %-ot tett ki.
(347)
Következésképpen a kivásárlás pozitív hatást gyakorolt a Bank életképességére.
7.5.2.2. A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(348)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre az életképesség helyreállítása érdekében van szükség.
(349)
A Bank szimbolikus árat (egy eurót) fizetett a Nea Proton Bank megvásárlásáért, miközben a megszerzett gazdálkodó egység az eladás előtt megfelelő feltőkésítésben részesült. Ebbe a feltőkésítésbe beletartoztak a jövőbeli hitelveszteségek és működési veszteségek céltartalékai (144). Következésképpen egy megfelelően feltőkésített bank egy euróért történő megszerzése nem növelte a Bank tőkeszükségletét.
(350)
Végeredményben a Nea Proton Bank kivásárlása nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.2.3. A Nea Proton Bank kivásárlásának versenyt torzító hatása
(351)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára.
(352)
A Nea Proton Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(353)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a Nea Proton Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (145), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(354)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New Proton Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.
7.5.2.4. A Nea Proton Bank kivásárlására vonatkozó következtetés
(355)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a Nea Proton Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.6. AZ A., B1, B2, B3, B4 ÉS C. INTÉZKEDÉSEK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK ÉS A C. INTÉZKEDÉS MEGFELELÉSE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNYNEK
7.6.1. A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények
(356)
Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.
(357)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR-t tesznek ki, amely körülbelül azonos a PSI programot követően elkönyvelt veszteséggel (5 781 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein.
(358)
A Bizottság elismeri, hogy a tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet.
(359)
Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében át kell alakítania görögországi működésének szerkezetét.
(360)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak nagyobb volt, mint néhány más görögországi banké. Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek (a PSI programon elszenvedett veszteségek) nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségének.
(361)
A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (146).
(362)
Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik (Románia, Bulgária, Lengyelország és Ukrajna). 2012-ben például a Bank veszteségeket könyvelt el Romániában, Bulgáriában és Ukrajnában, miközben e leányvállalatok 1,8 milliárd EUR összegű csoporton belüli finanszírozás kedvezményezettjei voltak.
(363)
A Bank tőkeszükségletének meghatározására szolgáló, 2012-ben elvégzett stressztesztek szintén azt jelezték, hogy a tőkeszükséglet egy része a külföldi kölcsönökön elszenvedett veszteségekből adódott. E kölcsönökön az előrejelzett hitelezési veszteségek 1 228 millió EUR-ra rúgtak az alapforgatókönyv szerint, és 1 622 millió EUR-ra a kedvezőtlen forgatókönyvben.
(364)
Következésképpen a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja a veszteségek és a keletkező támogatási szükséglet jelentős részét fedezi, ami lehetővé teszi a Bizottság számára a követelményei könnyítését. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen körülmények között odaítélt támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.
(365)
Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen külföldi leányvállalatait és magasabb GGB állományát illetően.
7.6.2. Életképesség
(366)
Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.
(367)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9-11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, a nem teljesítő hitelek magas szintjével, az alacsony működési hatékonysággal, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.
7.6.2.1. Görögországi banki tevékenységek
(368)
Ami a likviditást és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.
(369)
A (127) preambulumbekezdésben leírt hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét, és biztosítja, hogy ne kelljen a bankközi piacoktól függenie. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései alapján.
(370)
Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében a Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy tovább csökkenti a betétekre fizetett kamatokat, a (127) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A Bizottság megállapítja, hogy a betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.
(371)
A válság kezdete óta a Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén. 2013-hoz képest 2018-ra a Bank összes költsége további […] %-kal fog csökkenni (147). E cél elérése érdekében a Bank vállalta, hogy görögországi fiókjai és alkalmazottai számát 2017. december 31-é re maximum […]-ra/-re, illetve […]-ra/-re csökkenti, és összes költsége Görögországban legfeljebb 800 millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány […] % alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.
(372)
Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a portfólió 29,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (148). A Bank azt tervezi, hogy egy célorientált osztályt hoz létre, amely a nem teljesítő hitelek kezelésével foglalkozna. Arra is kötelezettséget vállalt, hogy magas minőségi követelményeknek felel meg a hitelpolitikáját illetően, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, ahogy azt a (131) és (132) preambulumbekezdések leírják.
7.6.2.2. Vállalatirányítás
(373)
Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintettel arra, hogy 2013. december 31-én a HFSF tulajdonában volt a Bank részvényeinek 95,23 %-a. Figyelemmel az állami tulajdonú bankok görögországi múltjára, a Bank és a HFSF egy sajátos kapcsolati keretrendszerről állapodott meg 2013-ban. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényese túlzott beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét.
(374)
A 2014-ben módosított HFSF törvény úgy rendelkezik, hogy a HFSF által a 2013. tavaszi feltőkésítéskor jegyzett részvények szavazatra nem jogosítóak lesznek, ha a 2014-es tőkeemelés legalább 50 %-át magánbefektetők jegyzik. Ami a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Bizottság nem lenne negatív véleménnyel a magánrészvényeseknek biztosított ellenőrzést illetően, ha saját pénzükből jelentős összeget fektetnek a Bankba. A Bizottság megállapítja, hogy a HFSF szavazati jogainak korlátozása nem vonatkozik a Bank alapszabályával kapcsolatos szavazatokra, vagy lényeges vállalati eseményekre vagy más stratégiai döntésekre. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. E rendelkezések biztosítják, hogy miközben a HFSF nem avatkozik a Bank napi működésébe, megőrizheti érdekeltségét mint részvényes és mint a szerkezetátalakítási terv helyes végrehajtásának biztosításáért felelős hatóság.
7.6.2.3. Nemzetközi tevékenységek
(375)
Amint azt a (362) és (363) preambulumbekezdések kifejtik, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét.
(376)
A szerkezetátalakítási terv elmozdulást vetít előre a Bank üzleti modelljében egy olyan banki üzleti modell irányába, amely jobban összpontosít a(z) […]-ra/-re. A Bank már eladta EFG Poland nevű nem nyereséges lengyelországi leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A […] leányvállalat […] elidegenítését tervezi (149). További szerkezetátalakítást fog végrehajtani a(z) […] és […] leányvállalatok működésében azok esetleges későbbi eladását megelőzően, amint azt a (116) preambulumbekezdés említi.
(377)
A külföldi műveletek általános nyereségességét […]-tól/-től kezdődően állítják helyre. Ugyanezen a napon a külföldi leányvállalatoknak nyújtott finanszírozást […] csökkentik a 2012. december 31-i szinthez képest.
(378)
Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi leányvállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (128) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve.
7.6.2.4. Az életképességre vonatkozó következtetés
(379)
A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Valójában az alapforgatókönyv szerint a Bank sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban […] % lesz. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad, mivel a tőkemegfelelési mutató 2014-től kezdődően nem fog […] % alá esni.
(380)
Végül a Bizottság ugyancsak tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (150). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel - a kedvezőtlen forgatókönyvben - a Bank nyereséges marad a szerkezetátalakítási időszak végén, […] %-os sajáttőke-arányos nyereséggel és […] % elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatóval 2018-ban.
(381)
A Görög Nemzeti Bank által elvégzett 2013-as stressztesztek megerősítik, hogy a 2014-ben bevonásra kerülő további tőke, nevezetesen 2 864 millió EUR, elegendő az alapforgatókönyv megvalósulásához a szerkezetátalakítási időszakban. A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet netán tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet egyfajta stressztesztnek tekinthető. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel.
(382)
Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.
(383)
Ezért a Bizottság megállapíthatja, hogy a Bank elegendő intézkedést tett az életképességi kérdések kezelése érdekében a görög belföldi banki tevékenységeket és a külföldi tevékenységeket illetően.
7.6.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
7.6.3.1. Az A., B1, B2, B3 és B4 intézkedések szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésének értékelése
(384)
Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit - ahol lehetséges - a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. A Bank által vállalt kötelezettségeknek biztosítaniuk kell, hogy saját forrásokat használjanak, és az eredeti részvényesek és magánbefektetők, akiké a Bank hibrid tőkéje, hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.
7.6.3.1.1. A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés
(385)
A Bank jelentős üzleti érdekeltségeket adott el, hogy javítsa tőkemegfelelését. Nagy lengyel és török leányvállalatainak értékesítése mintegy 750 millió EUR-val javította tőkehelyzetét. Ezek az eladások javították a Bank likviditási helyzetét is. Az Eurobank Properties tőkeemelése lehetővé tette a Bank számára tőkéje 200 millió EUR-val való emelését.
(386)
A szerkezetátalakítási terv további eszközök eladásáról is rendelkezik […]-ban/-ben és […]-ban/-ben. Nevezetesen a Bank kötelezettséget vállalt külföldi vagyona méretének 8,77 milliárd EUR-ra történő csökkentésére. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és e további leépítés megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte […]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog.
(387)
Ezenkívül a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy tovább csökkenti külföldi tevékenységei méretét, ha 1 milliárd EUR-nál több tőkeinjekcióra van szüksége a HFSF-től. Ilyen forgatókönyv mellett a Bank legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra csökkentené nemzetközi eszközeinek állományát. Amennyiben a C. intézkedés szerinti tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor a magánbefektetők legalább 1,5 milliárd EUR-t fognak beinjekciózni, vagyis többet, mint a HFSF. A magánbefektetők nagyobb részvétele jelentősen csökkentené a szükséges támogatás összegét, elősegítve így a tehermegosztást.
(388)
A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy eladja nagy és nyereséges biztosító leányvállalatát.
(389)
Tőkeszükséglete korlátozása érdekében a Bank vállalta, hogy nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (128) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további kivásárlásokat nem hajt végre.
(390)
A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2018-ig. […]
(391)
Nevezetesen Görögország elkötelezte magát, hogy […]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének […]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (151).
7.6.3.1.2. Historikus részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke
(392)
A Bank meglévő részvényeseit a 2013. tavaszi feltőkésítés erősen felhígította (B4 intézkedés). Ez azt jelenti, hogy a meglévő részvényeseknek a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-os érdekeltsége mindössze 1,44 %-ra csökkent. A Bizottság azt is megállapítja, hogy 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzosztalékot. Végül, a Bizottság kedvezően ítéli meg a tényt, hogy a HFSF csak akkor fog további tőkét injekciózni, ha a Banknak nem sikerül ésszerűnek tartott és két független értékbecslő által megállapított áron tőkéhez jutnia a piacról.
7.6.3.1.3. Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás
(393)
A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeinek megfizetéséhez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege 748 millió EUR-ra rúgott, és a tőkenyereség 565 millió EUR volt, a (122) és (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint.
(394)
A még mindig meglévő instrumentumokra a (133) preambulumbekezdésben leírt kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.
(395)
Végezetül, figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Görögország elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztási intézkedést valósított meg az A., B1, B2, B3 és B4 támogatási intézkedés összegének a szükséges minimumra való korlátozása érdekében.
7.6.3.2. A C. intézkedés bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelése értékelése
(396)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény kiegészíti a szerkezetátalakításról szóló közleményt, és fokozott tehermegosztást tesz szükségessé, valamint a tőketámogatást szerző bankok további intézkedéseit a támogatás minimálisra csökkentése érdekében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény 29. pontja megköveteli a tagállamtól annak bizonyítását, hogy az ilyen támogatás minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. E célból a tagállamnak be kell mutatnia egy tőkebevonási tervet, biztosítania kell a részvényesek és alárendelt hitelezők megfelelő tehermegosztását, és meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását a szerkezetátalakításról szóló döntést megelőzően. A bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a tőkebevonási tervnek magában kell foglalnia jogokkal kapcsolatos kérdéseket, önkéntes forrásmenedzsment gyakorlatokat, tőkenövelő elidegenítéseket, tőkeáttétel-csökkentő intézkedéseket, nyereség-visszatartást és más intézkedéseket, például szigorú költség és javadalmazási politikákat.
(397)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben tőkehiányt állapítanak meg, az adott banknak meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását számos olyan intézkedés révén, amelyek célja ugyanazon eredmény elérése, mint a rendes osztalékfizetési és osztalékszelvény-beváltási tilalomé, a felvásárlási tilalomé, az árvezetési tilalomé vagy a hirdetési tilalomé. A Bizottság megállapítja, hogy az ilyen tiltásoknak a Bank már eleget tesz, mivel ezek szerepelnek a Görögország által benyújtott kötelezettségvállalási listában, amint azt a (133) preambulumbekezdés ismerteti, valamint, hogy a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzosztalékot.
(398)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) egy puffert biztosít a jövőbeli veszteségek elnyelésére a Görög Nemzeti Bank által 2013-ban elvégzett és 2014. március 6-án nyilvánosságra hozott stressztesztgyakorlat által meghatározottak szerint. A stresszteszt eredményei azt mutatják, hogy a Banknak további 2 945 millió EUR tőkére van szüksége jövőbeli veszteségei fedezésére egy stresszforgatókönyv esetén. A C. intézkedés csak azt a tőkeszükségletet fedezi, amelyik megmarad, amennyiben i. nem lehet további elidegenítésekkel vagy tőkenövelő intézkedésekkel fedezni (a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bank elemzett minden lehetséges elidegenítést, és elkötelezte magát mindazok mellett, amelyek csökkenteni tudják a tőkeszükségletet a Görög Nemzeti Banknak benyújtott tőketerv keretében) és ii. magánbefektetők nem fedezik a 2014 áprilisában sorra kerülő tőkeemelés keretében. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével.
(399)
A (385)-(395) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bank már a stresszteszt előtt hozott intézkedéseket a szükséges tőke minimumra korlátozása érdekében. Amennyiben a jelenlegi tőkebevonás keretében a Banknak sikerül a tőkeigény nagyobbik részét magánbefektetőktől megszerezni, és a HFSF által fizetett további támogatás 1 milliárd EUR alatt marad, a Banktól nem lesz szükség további saját hozzájárulásra. Viszont, ha a C. intézkedés szerint kifizetett támogatás e szint felett van, a Bank részéről helyénvaló, ha még több tevékenységet elidegenít.
(400)
Ami a tehermegosztást illeti, a bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a megfelelő tehermegosztás velejárói a részvényesek, hibridtőke-tulajdonosok és alárendelt kölcsönök hitelezői általi hozzájárulások, mielőtt tőketámogatás formájában támogatás odaítélésére kerülne sor. A Bizottság megállapítja, hogy Görögország módosította nemzeti jogszabályait annak biztosítása érdekében, hogy az alárendelt hitelezők járuljanak hozzá a Bank szerkezetátalakításának költségeihez, mielőtt a Bank bármilyen további tőkeinjekciót kapna. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Görögország kötelezettséget vállalt a 2014-ben módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedések végrehajtására, amelyek a tőkehiánynak a tőkeinstrumentumai és más alárendelt kötelezettségei tulajdonosainak történő szükség szerinti allokációjáról rendelkeznek. Miközben e tehermegosztásra csak a 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) napja után kerül sor, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 45. pontja alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy aránytalan eredmények következnének be, ha az alárendelt kölcsön és a hibrid tőke kötelező konverziójának már a kötelezettségvállalás pillanatában meg kellene történnie. Ha a Bank elegendő magántőkét vonna be a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt által meghatározott teljes tőkeszükséglete fedezésére, az alárendelt kölcsönök hitelezőinek konverziója aránytalan lenne. Ezért Görögország kötelezettségvállalása az alárendelt hitelezők belső feltőkésítésére mielőtt bármilyen tényleges tőketámogatást ténylegesen kifizetnének a Bank számára, elegendő a helyes tehermegosztás biztosításához.
(401)
Ezenkívül, annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tulajdonosai a maximális mértékben részt vegyenek egy megfelelő tőkebázis helyreállításában a szerkezetátalakítási időszakban, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig a Bank visszatartja az osztalékokat, és nem fizet azon kamatszelvényekre, amelyekre törvény szerint nem köteles fizetni. Így a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjával és a bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontjával összhangban a Bank nem fog állami támogatást felhasználni szavatoló tőkére történő kifizetésekre, ha a nyereség nem elegendő az ilyen kifizetések teljesítéséhez.
(402)
A Bank azt is vállalta, hogy 2017. december 31-ig egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet a Görög Nemzeti Bank elnöke évi teljes javadalmazásánál (nem számítva az elnök javadalmazásról való önkéntes részleges lemondását) magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (152).
(403)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó, két forgatókönyvre vonatkozó kötelezettségvállalás teljesíti-e a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeket.
(404)
Az első forgatókönyvben, ahol a HFSF ténylegesen nem injekcióz új tőkét a Bankba, a C. intézkedésbe foglalt támogatás pusztán egy tőkeemelésre vonatkozó jegyzési kötelezettségvállalásra korlátozódik, és a HFSF egyetlen eurót sem fog folyósítani, hiszen minden új részvényt magánbefektetők fognak jegyezni. A bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a javadalmazási korlátozás akkor érhet véget, amikor a támogatást visszafizették. Ugyanakkor az ilyen jegyzési kötelezettségvállalásba foglalt támogatás egy leendő tőkeemeléssel kapcsolatban nem fizethető vissza, ha a kérdéses kötelezettségvállalás megvalósulására sohasem kerül sor (mivel az állam sohasem folyósított pénzt a Banknak). Ilyen körülmények között a Bizottság elfogadhatja, hogy a javadalmazási korlátozás egy rögzített időszakra vonatkozzon. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által vállalt kötelezettség, amely 2017. december 31-ig tart (azaz három évig és nyolc hónapig, amely egy évvel a szerkezetátalakítási terv vége előtt ér véget), a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontja utolsó bekezdésének helyes alkalmazása. Mivel a Görög Nemzeti Bank elnökének éves javadalmazása alacsonyabb, mint a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjának második bekezdésében meghatározott sapka, és mert ez a kötelezettségvállalás az egész csoportra fog vonatkozni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által arra az esetre javasolt kötelezettségvállalás, amikor a HFSF nem jegyez részvényt a tervezett tőkeemelés keretében, összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjával.
(405)
A második forgatókönyvben, amikor a HFSF-nek a bank részvényeiből valamennyit jegyeznie kellene, Görögország vállalta a kötelezettség módosítását, hogy az megfeleljen a bankokról szóló 2013. évi közleménynek. A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben a HFSF valamennyi részvényt jegyezne, a bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelés fenntartása érdekében a javadalmazási sapka időtartama módosulna, és a következő két esemény közül a korábbi bekövetkeztéig tartana: a szerkezetátalakítási terv vége (2018. december 31.) vagy a támogatás visszafizetésével egyenértékű tranzakció. Mivel a Bank rendes részvényeket nem tud visszafizetni, a Bizottság elfogadja, hogy a részvények másodlagos piacon, nyereséggel történő eladása a támogatás visszafizetésével egyenértékűnek tekinthető.
(406)
Végezetül, a Görögország által a javadalmazás korlátozására kiadott kötelezettségvállalás mindkét forgatókönyvben megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek.
(407)
Ami az állam ellentételezését illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény előírja, hogy új részvényeket a piaci árhoz képest engedménnyel kell kibocsátani, felhígítással való kiigazítást követően. A Bizottság megállapítja, hogy e követelmény célja annak biztosítása, hogy az állam elegendő ellentételezést kapjon a Bankban levő részvénytulajdonáért, valamint a historikus részvényesek ennek megfelelő felhígítása. A C. intézkedés esetében az állam már a Bank fő részvényese, a részvények több mint 90 %-át birtokolva. Ezért egy túlzott engedmény a piaci árhoz képest csökkentené az állam ellentételezését a B4 intézkedésen, és a befektetőknek nyújtott támogatással járhat, ha az engedmény alábecsli a Bank értékét. Egy ilyen helyzet elkerülése érdekében a jegyzési árfolyam nem lehet alacsonyabb, mint egy független értékbecslőktől származó két értékelés alapján meghatározott minimális ár. Ezért az ármeghatározás részletes előkészületei megvédik a HFSF-et az új befektetők általi túlzott felhígítástól, miközben biztosítják, hogy a HFSF a Bank értékét tükröző áron jegyezzen új részvényeket. Ilyen körülmények között a Bizottság el tudja fogadni, hogy az új részvényeket a piaci árfolyamhoz képest a 2011. évi meghosszabbítási közleményben előirányzottnál alacsonyabb engedménnyel bocsássák ki, és a minimális árat elfogadhatónak tartja.
(408)
Ha a részvényeket magasabb áron bocsátanák ki, az azzal a kockázattal járt volna, hogy elveszi a magánbefektetők kedvét a tőkeemelésben való részvételtől, és így korlátozta volna a magántőke bevonását.
(409)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a saját hozzájárulás és a tehermegosztás szintje megfelel a C. intézkedésnek.
7.6.3.3. A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés
(410)
A Bizottság megállapítja, hogy a kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás eszközök eladása formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. Ugyanakkor, tekintettel a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemekre, amelyek szerint a Bizottság el tud fogadni alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást, a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztó intézkedést biztosítónak tekinthető.
(411)
A szerkezetátalakítási terv a C. intézkedés tekintetében megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek is.
7.6.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(412)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.
(413)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 16 %-ával egyenértékű tőkét kapott az államtól (ide nem értve a C. intézkedést). A C. intézkedéssel a Bank egy kötelezettségvállalást kap további 2 864 millió EUR-nyi injekcióra, amellyel az összes tőketámogatás a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 23,7 %-át éri el. A tőketámogatás mellett a Bank likviditási támogatást is kapott. A Bank likviditási garanciákat szerzett, amelyek összege 2011. április 15-én13 600 millió EUR, 2013. november 30-án pedig 13 932 millió EUR volt, amely akkor a Bank mérlegének 17 %-át tette ki. 2012. december 31-én a Bank államilag garantált ELA kedvezményezettje is volt 12 milliárd EUR összegre, amely az említett napon a Bank mérlege 18 %-ának felelt meg. Így, tekintettel a támogatás viszonylag nagy összegére, indokolt a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések végrehajtásának szükségessége. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 17 %, a betéteknél pedig 12 % volt a piaci részesedése. A New TT Bank és a Nea Proton Bank kivásárlása 2013 szeptemberében a Bank piaci részesedését 20,7 %-ra növelte a hitelek és 18,8 %-ra a betétek terén (153).
(414)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel úgy tűnik, hogy a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. A 7.6.1. szakaszban tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban.
(415)
Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon és biztosítási tevékenységeiét Görögországban.
(416)
Ebben a vonatkozásban a Bizottság tudomásul veszi - a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett - a Bank kötelezettségvállalását, hogy […]-ig eladja biztosítási tevékenységeit, valamint azt a kötelezettségvállalását, hogy 2018. december 31-é re lecsökkenti nemzetközi eszközeinek méretét, ami valószínűleg további elidegenítésekkel fog járni […]-ban/-ben és […]-ban/-ben, valamint azon kötelezettségvállalását, hogy nem használ fel támogatást e vállalkozások növekedésének finanszírozására. A Bizottság arányosnak találja, hogy a külföldi eszközök csökkentése jelentősebb legyen, ha - a C. intézkedés alapján - a HFSF 1 milliárd EUR-nál nagyobb összegben fizet további tőketámogatást a Banknak. A (295) preambulumbekezdésben jelzettek szerint egy ilyen kifizetés még torzítóbbá tenné a támogatást, mint egy puszta kötelezettségvállalás a tőkeemelésben való részvételre vonatkozóan. Ugyanakkor, ha a további tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor az egy nagyobb, legalább 1,5 milliárd EUR-s magánbefektetői részvétellel járna. Azonfelül a nagyobb magánrészvétel további tehermegosztást jelentene a (388) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja kimondja, hogy mind az államtól szerzett segítségért fizetett árat, mind a tehermegosztás mértékét figyelembe fogják venni a tehermegosztó intézkedések értékelésekor. Ezért a további versenytorzítások korlátozottak maradnak, ha a HFSF 1 milliárd EUR-nál kevesebbet injekcióz be.
(417)
Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig - például - külföldi piacokon való növekedésre.
(418)
A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.
(419)
Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.
7.7. ELLENŐRZÉS
(420)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (154) Görögország gondoskodni fog arról, hogy az ellenőrző megbízott - akit a Bizottság jóváhagyásával a Bank már kinevezett - nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.
8. KÖVETKEZTETÉS
(421)
A Bizottság megállapítja, hogy Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre az SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, korábbi 2012/NN) és SA.31155 (2013/C) (2013/NN) számú támogatási intézkedéseket, mert azok végrehajtására hivatalos bejelentésük előtt került sor. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletekben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Görögország által végrehajtott vagy tervezett alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:
a)
a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank Ergasias S.A. („Eurobank”) számára biztosított és a Görög Köztársaság által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);
b)
a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott második, 1 341 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);
c)
a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);
d)
a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);
e)
a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);
f)
a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés).
(2) Figyelemmel az Eurobank Csoportra (Eurobank Ergasias S.A. és minden leányvállalata - görög és nem görög leányvállalatok és fiókok, banki és nem banki egyaránt) vonatkozóan 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervre és a Görögország által 2014. április 16-án vállalt kötelezettségekre, az alábbi állami támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal:
a)
a feltőkésítési program alapján Görögország által az Eurobanknak 2009 májusában nyújtott 950 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés);
b)
a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 12 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);
c)
a HFSF által 2012 májusában az Eurobanknak nyújtott 3 970 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés);
d)
a HFSF által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);
e)
a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);
f)
a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);
g)
a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által az Eurobanknak nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);
h)
a Görögország által 2009 májusában a Proton Banknak nyújtott 80 millió EUR-s tőkeinjekció (Pr1. intézkedés);
i)
a Proton Bankból a Nea Proton Bankba átvitt tevékenységek összesen 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (HDIGF) és a HFSF általi finanszírozása 2011 októberében és 2012 májusában (NP1. intézkedés);
j)
a HFSF által a Nea Proton Banknak 2011 októberében, 2012 februárjában, 2012 augusztusában és 2012 decemberében nyújtott, összesen 515 millió EUR-s tőkeinjekció (NP2. intézkedés);
k)
a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés);
l)
a T Bankból a Hellenic Postbankba („TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 677 millió EUR-s finanszírozási résének a HDIGF és a HFSF általi finanszírozása 2011 decemberében és 2013 februárjában (T. intézkedés);
m)
a Görögország által 2009 májusában a TT Banknak nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT. intézkedés);
n)
a TT Bankból a New Hellenic Postbankba („New TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének a HFSF általi finanszírozása 2013 januárjában és júniusában (NTT1. intézkedés);
o)
a HFSF által 2013 január 29-én a New TT Banknak nyújtott 500 millió EUR-s tőkeinjekció (NTT2. intézkedés).
2. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.