РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 512/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
От комбинираните разпоредби на член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и на член 2 от Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4) следва, че Европейската агенция за ГНСС (по-нататък „Агенцията“) трябва да обезпечава акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация („системите“), като за целта въвежда процедури за сигурност и следи за прилагането им, както и за изпълнението на одитите на сигурността.
(2)
Системите са определени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013. Това са сложни системи и изграждането и функционирането им включват редица заинтересовани страни с различни функции. Във връзка с това е от особено важно значение класифицираната информация на ЕС да се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS („програмите“), в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС, и член 17 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, който гарантира равностойно ниво на защита на класифицираната информация на ЕС, да се прилага по целесъобразност за всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите.
(3)
Заинтересованите страни, които участват в процеса на акредитация на сигурността и са засегнати от него, са държавите членки, Комисията, съответните агенции на Съюза, Европейската космическа агенция (ЕКА) и страните, които участват в Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (5).
(4)
Като се имат предвид спецификата и сложността на системите, различните органи, които участват в тяхното изграждане, и разнообразието на потенциалните потребители, акредитацията на сигурността следва да се улесни чрез подходяща форма на консултация с всички заинтересовани страни, като националните органи в държавите членки и трети държави, които управляват мрежи, свързани със системата, създадена по програмата „Галилео“ за предоставяне на публично регулирани услуги, с други съответни органи в държавите членки, с ЕКА или, ако това е предвидено в международно споразумение, с трети държави, в които са разположени наземните станции на системите.
(5)
За да се осигури правилното изпълнение на задачите, свързани с акредитацията на сигурността, от решаващо значение е Комисията да предостави цялата информация, необходима за изпълнението на тези задачи. Освен това е важно дейностите по акредитация на сигурността да бъдат координирани с работата на органите, натоварени с управлението на програмите в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, и другите субекти, отговарящи за прилагането на разпоредбите, свързани със сигурността.
(6)
Подходът на оценка и управление на риска, който следва да се прилага, трябва да следва най-добрите практики. Той следва да включва прилагането на мерки за сигурност в съответствие с концепцията за защита в дълбочина. Той следва да отчита вероятността от настъпване на дадена опасност или събитие, което носи заплаха. Освен това той следва да бъде пропорционален, уместен, икономически изгоден, като взема предвид разходите по изпълнението на мерките за смекчаване на риска, сравнени с последващите ползи от сигурността. Защитата в дълбочина има за цел да засили сигурността на системите посредством прилагането на технически и нетехнически мерки за сигурност, организирани под формата на многослойна защита.
(7)
Разработването, включително съответните свързани с него научноизследователски дейности, и производството на приемници за публично регулирани услуги или свързани с тези услуги модули за сигурност са особено чувствителни дейности. Ето защо е особено важно да бъдат установени процедури за издаване на разрешения на производителите на приемници за публично регулирани услуги и на модули за сигурност за тези услуги.
(8)
Освен това като се има предвид потенциално големият брой мрежи и оборудване, свързани със системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“, по-специално за използването на публично регулирани услуги, в стратегията за акредитация на сигурността следва да бъдат определени принципите за акредитацията на сигурността на тези мрежи и оборудване с цел да се осигури хомогенността на тази акредитация, без да се засяга компетентността на националните органи на държавите членки, притежаващи компетенции по въпросите на сигурността. Прилагането на тези принципи би дало възможност за последователно управление на риска и би намалило необходимостта от разрастване на всички дейности по смекчаване на рисковете на системно равнище, което би имало отрицателно въздействие върху разходите, графика, резултатите и предоставянето на услуги.
(9)
Продуктите и мерките, осигуряващи защита срещу електромагнитни излъчвания (т.е. срещу електронно подслушване), и криптографските продукти, използвани за обезпечаване сигурността на системите, следва да се оценяват и одобряват от националните субекти, компетентни по въпросите на сигурността на държавата, в която е установено предприятието, произвеждащо такива продукти. Във връзка с криптографските продукти тази оценка и одобрението следва да бъдат допълнени в съответствие с принципите, съдържащи се в точки 26 - 30 от приложение IV към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (6). Органът, отговорен за акредитацията на сигурността на системите, следва да потвърждава подбора на тези одобрени продукти и мерки, като взема предвид общите изисквания за сигурност на системите.
(10)
Регламент (ЕС) № 912/2010, и по-специално глава III от него формулира условията, при които Агенцията изпълнява поверената ѝ задача за акредитация на сигурността на системите. В тях по-специално се предвижда, като принципен подход, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от органите, които отговарят за изпълнението на програмите, и че органът по акредитация на сигурността на системите следва да е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема решения по независим начин.
(11)
Съгласно посочения принцип с Регламент (ЕС) № 912/2010 се създава Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който наред с Административния съвет и с изпълнителния директор е един от трите органа на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитацията на сигурността, и има право да взема, от името на Агенцията, решенията за акредитация в областта на сигурността. Той следва да приеме свой процедурен правилник и да назначи свой председател.
(12)
Като се има предвид, че Комисията, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, трябва да обезпечи сигурността на програмите, включително сигурността на системите и на тяхното функциониране, дейностите на Съвета за акредитация на сигурността следва да се ограничават до дейности по акредитация на сигурността на системите и следва да не засягат задачите и отговорностите на Комисията. Това следва да важи особено по отношение на задачите и отговорностите на Комисията съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), включително за приемането на всякакви документи, свързани със сигурността, посредством делегиран акт, акт за изпълнение или по друг начин в съответствие с тези членове. Без да се засягат тези задачи и отговорности на Комисията, в рамките на своите специфични експертни познания Съветът за акредитация на сигурността следва все пак да има право, в своята област на компетентност, да консултира Комисията при съставянето на проектотекстовете на актовете, посочени в тези членове.
(13)
Следва да се гарантира, че дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, се извършват, без да се засягат националната компетентност и правомощията на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
(14)
По отношение на сигурността термините „одити“ и „изпитвания“ могат да включват оценки, инспекции, прегледи, одити и изпитвания във връзка със сигурността.
(15)
За да изпълнява всички свои дейности ефикасно и ефективно, Съветът за акредитация на сигурността следва да разполага с възможността да създава подходящи подчинени органи, действащи съгласно неговите инструкции. По-специално той следва да създаде група, която да го подпомага в изготвянето на неговите решения.
(16)
Следва да бъде създадена група от експерти от държавите членки под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността, която да изпълнява задачите на Орган за разпределение на криптографски материали (CDA), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС. Тази група следва да бъде създадена на временен принцип за осигуряване на приемствеността при управлението на въпросите за сигурността на комуникациите по време на фазата на разгръщане на програмата „Галилео“. В дългосрочен план следва да бъде приложено устойчиво решение за изпълнението на такива оперативни задачи, когато създадената по програмата „Галилео“ система е изцяло в експлоатация.
(17)
Регламент (ЕС) № 1285/2013 определя договореностите за публичното управление на програмите в периода 2014 - 2020 г. С него общата отговорност за програмите се предоставя на Комисията. Освен това с регламента се разширява обхватът на задачите, възложени на Агенцията, и се предвижда по-специално Агенцията да играе важна роля в експлоатацията на системите и извличането на максимални социално-икономически ползи от тях.
(18)
В този нов контекст е важно да се направи необходимото Съветът за акредитация на сигурността да е в състояние да изпълнява поверената му задача по напълно независим начин, по-специално спрямо другите органи и дейности на Агенцията, и да се избягват всякакви конфликти на интереси. Поради това е много важно да се направи още по-отчетливо разделение вътре в самата Агенция между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, и останалите изпълнявани от Агенцията дейности, като управлението на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, приноса за пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране, по-специално дейностите, свързани с експлоатацията на системите. За тази цел Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията следва да извършват своята работа по начин, който осигурява тяхната самостоятелност и независимост по отношение на останалите дейности на Агенцията. До 1 януари 2014 г. в Агенцията следва да бъде извършено реално и ефективно структурно разделение между различните изпълнявани от нея дейности. Вътрешните правила на Агенцията относно персонала следва също да осигуряват самостоятелността и независимостта на служителите, занимаващи се с дейности по акредитация на сигурността, спрямо служителите, които извършват други дейности на Агенцията.
(19)
По тази причина Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде изменен с цел най-вече да се засилят самостоятелността и правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на неговия председател и в най-общ смисъл тази самостоятелност и тези правомощия да бъдат уеднаквени със самостоятелността и правомощията на административния съвет и на изпълнителния директор, като същевременно бъде предвидено задължение за сътрудничество между различните органи на Агенцията.
(20)
При назначаването на членовете на тези съвети и при избирането на техните председатели и заместник-председатели, когато е целесъобразно, следва да се взема предвид значението на балансираното представителство на мъжете и жените. Освен това следва да се вземат под внимание и съответните управленски, административни и бюджетни умения.
(21)
Именно Съветът за акредитация на сигурността, а не административният съвет следва да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите. Той следва да ги изпраща своевременно на административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността следва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател.
(22)
По отношение на дейностите по акредитация на сигурността е желателно на председателя на Съвета за акредитация на сигурността да бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите дейности на Агенцията. Следователно освен правомощията по представителство на Агенцията, вече предвидени в Регламент (ЕС) № 912/2010, председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва да управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и да гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва също така - по покана на Европейския парламент или на Съвета - да представя отчет за изпълнението на задачите на Съвета за акредитация на сигурността и да прави изявление пред тях.
(23)
Следва да бъдат установени подходящи процедури, за да се гарантира, че процесът на акредитация на сигурността няма да бъде засегнат и може да продължи да се извършва без прекъсване, в случай че Административният съвет не одобри работните програми на Агенцията.
(24)
Като се има предвид участието на редица трети държави и потенциалното участие на международни организации в програмите, включително по въпроси на сигурността, следва да се предвиди изрична разпоредба, даваща възможност на представители на международни организации и на трети държави, по-специално Швейцария, с която следва да се сключи споразумение за сътрудничество (8), да участват по изключение и при определени условия в работата на Съвета за акредитация на сигурността. Тези условия следва да бъдат определени в международно споразумение в съответствие с член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), което да бъде сключено със Съюза, като се отчитат въпросите на сигурността, и по-специално защитата на класифицираната информация на ЕС. Споразумението за сътрудничество за спътникова навигация между Европейския съюз и неговите държави членки и Кралство Норвегия (9), както и протоколи 31 и 37 към Споразумението за ЕИП вече предоставят рамка за участието на Норвегия. Като се имат предвид неговите специфични експертни познания, от Съвета за акредитация на сигурността следва да могат да се искат становища от областта на неговата компетентност преди или по време на преговорите по такива международни споразумения.
(25)
Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който беше приет от трите институции съответно на 5 юли, 26 юни и 12 юни 2012 г., по-специално що се отнася до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на мандата на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до превенцията и управлението на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. Процесът на приемане на многогодишната работна програма следва да се осъществява при пълно съответствие с принципите на лоялно сътрудничество и като се вземат предвид времевите ограничения, свързани с тази работна програма.
(26)
По отношение на превенцията и управлението на конфликти на интереси е от особена важност Агенцията да си създаде и да поддържа репутация на безпристрастност, почтеност и високи професионални стандарти. Не бива да се допускат никакви основателни причини да се подозира, че е възможно решенията да бъдат повлияни от интереси, които са в конфликт с ролята на Агенцията като орган, служещ на Съюза като цяло, или от частни интереси или връзки на който и да било член на персонала на Агенцията, командирован национален експерт или наблюдател, или на който и да било член на Административния съвет или на Съвета за акредитация на сигурността и които създават или могат потенциално да създадат конфликт с правилното изпълнение на официалните задължения на въпросното лице. Ето защо Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността следва да приемат подробни правила във връзка с конфликта на интереси, които да се отнасят до цялата Агенция. Тези правила следва да са съобразени с препоръките, направени от Сметната палата в нейния Специален доклад № 15 от 2012 г., който беше изготвен по искане на Европейския парламент, както и необходимостта да се избягват конфликти на интереси между членовете на Административния съвет и Съвета за акредитация на сигурността.
(27)
За да се осигури прозрачното функциониране на Агенцията, нейният процедурен правилник следва да бъде публикуван. Въпреки това, посредством режим на изключения, някои публични и частни интереси следва да бъдат обект на защита. За да се осигури гладката работа на програмите, многогодишните и годишните работни програми, както и годишният доклад следва да бъдат възможно най-подробни. В резултат на това те може да съдържат материали, които са чувствителни от гледна точка на сигурността или договорните отношения. Следователно би било уместно да се публикува само резюме на тези документи. В интерес на прозрачността тези резюмета следва обаче да бъдат възможно най-пълни.
(28)
Освен това следва да се подчертае, че работните програми на Агенцията следва да се създават на основата на процес на управление на изпълнението, включително показатели за изпълнение, за ефективна и ефикасна оценка на постигнатите резултати.
(29)
Работните програми на Агенцията следва да съдържат и планиране на ресурсите, включително на човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност, и като се има предвид фактът, че разходите, свързани с новите нужди от персонал на Агенцията, следва да бъдат частично компенсирани с подходящо съкращаване на щатното разписание на Комисията през същия период, т.е. от 2014 до 2020 г.
(30)
Без да се засягат политическото решение относно седалищата на агенциите на Съюза, стремежът към добро географско разпределение и целите, определени от държавите членки по отношение на седалищата на новите агенции, съдържащи се в заключенията на представителите на държавите членки, заседаващи на равнище държавни и правителствени ръководители на 13 декември 2003 г., и припомнени в заключенията на Европейския съвет от юни 2008 г., в процеса на вземане на решение за избора на местоположение за местните служби на Агенцията следва да бъдат взети предвид обективни критерии. Тези критерии включват достъп до помещенията, наличие на подходяща образователна инфраструктура за обучение на децата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, достъп до пазара на труда, системата за социална сигурност и здравните услуги за семействата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, както и разходите по изпълнението и оперативните разходи.
(31)
Посредством специални договорености приемащите държави следва да осигурят необходимите условия за гладкото функциониране на Агенцията, като подходящи образователни и транспортни структури.
(32)
С Решение 2010/803/ЕС (10) представителите на правителствата на държавите членки решиха седалището на Агенцията да бъде в Прага. Приемното споразумение между Чешката република и Агенцията беше сключено на 16 декември 2011 г. и влезе в сила на 9 август 2012 г. Счита се, че това приемно споразумение и другите специални договорености изпълняват изискванията на Регламент (ЕС) № 912/2010.
(33)
Финансовите интереси на Съюза трябва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, по-специално чрез предотвратяване и откриване на нередностите, извършване на проучвания, възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или използвани средства, а при необходимост - чрез прилагането на санкции.
(34)
Като се има предвид, че в член 8 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 се предвижда възможността държавите членки да предоставят допълнителни средства за финансирането на някои елементи от програмите, на Агенцията следва да бъде разрешено да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки, когато това е целесъобразно за изпълнението на задачите ѝ.
(35)
Агенцията следва да прилага правилата за сигурност на Комисията относно сигурността на класифицираната информация на ЕС. Освен това тя следва да може да установи правила за боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези правила следва да се прилагат само когато такава информация се обработва от Агенцията. Терминът некласифицирана, но чувствителна информация е информация или материали, които Агенцията следва да защитава поради правни задължения, залегнали в Договорите, и/или поради чувствителността на информацията или материалите. Той включва, но не се ограничава до информация или материали, които попадат в обхвата на задължението за опазване на професионална тайна, посочено в член 339 от ДФЕС, информация, свързана с въпросите, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11), или информация от обхвата на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(36)
Поради това Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 912/2010 се изменя, както следва:
1)
Членове 2 - 8 се заменят със следното:
„Член 2
Задачи
Задачите на Агенцията са определени в член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Член 3
Органи
1. Органите на Агенцията са:
а)
административният съвет;
б)
изпълнителният директор;
в)
съветът за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съветът за акредитация на сигурността“).
2. Органите на агенцията изпълняват задачите си, както е предвидено съответно в членове 6, 8 и 11.
3. Административният съвет и изпълнителният директор, Съветът за акредитация на сигурността и неговият председател си сътрудничат, за да обезпечат функционирането на Агенцията и координацията между нейните органи съгласно реда и условията, определени във вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите.
Член 4
Правно положение, местни управления
1. Агенцията е орган на Съюза. Тя има юридическа правосубектност.
2. Във всяка една от държавите членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно законодателството. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства.
3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23.
4. Изборът на седалище за местните управления се прави въз основа на обективни критерии, предназначени да осигурят доброто функциониране на Агенцията.
Разпоредбите относно установяването и функционирането на Агенцията в приемащите държави членки и в приемащите трети държави, както и относно преимуществата, предоставяни от тях на изпълнителния директор, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността и на персонала на Агенцията и членовете на техните семейства, са предмет на специални договорености между Агенцията и посочените държави членки и трети държави. Специалните договорености се одобряват от Административния съвет.
5. Чрез специфичните договорености, посочени в параграф 4, приемащите държави членки и приемащите трети държави предоставят необходимите условия за правилното функциониране на Агенцията.
6. При спазване на член 11а, параграф 1, буква е) Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 5
Административен съвет
1. Създава се Административен съвет, който да изпълнява задачите, изброени в член 6.
2. Административният съвет се състои от:
а)
по един представител, назначен от всяка държава членка;
б)
четирима представители, назначени от Комисията;
в)
един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент.
Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността се назначават въз основа на степента на техния съответен опит и експертните им познания.
Мандатът на членовете на Административния съвет е четири години с възможност за еднократно подновяване. Европейският парламент, Комисията и държавите членки се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Административния съвет.
Председателят или заместник-председателят на Съвета за акредитация на сигурността, представител на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („ВП“) и представител на Европейската космическа агенция („ЕКА“) се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели при условията, определени в процедурния правилник на Административния съвет.
3. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави или международни организации и условията за такова участие се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Административния съвет.
4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е две години, може да бъден подновяван еднократно и всеки мандат изтича, когато лицето престане да бъде член на Административния съвет.
Административният съвет има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата.
5. Заседанията на Административния съвет се свикват от неговия председател.
По принцип изпълнителният директор участва в разискванията, освен в случаите, когато председателят реши друго.
Административният съвет провежда редовно заседание два пъти годишно. Освен това той заседава по инициатива на председателя или по искане на най-малко една трета от членовете си.
Административният съвет има правото да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да представлява интерес. При спазване на процедурния правилник членовете на Административния съвет могат да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
Секретариатът на Административния съвет се осигурява от Агенцията.
6. Освен когато в настоящия регламент не е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с абсолютно мнозинство на членовете си с право на глас.
За избора и освобождаването от длъжност на председателя и на заместник-председателя на Административния съвет, както е посочено в параграф 4, и за приемането на бюджета и на работните програми е необходимо мнозинство от две трети от всички членове с право на глас.
7. Всеки представител на държава членка и на Комисията разполага с един глас. Изпълнителният директор не участва в гласуването. Решенията, основани на член 6, параграф 2, букви а) и б) и параграф 5, с изключение на тези по въпросите от обхвата на глава III, не могат да се приемат без положителен вот от страна на представителите на Комисията.
В процедурния правилник на Административния съвет подробно са уредени разпоредбите за гласуване, по-специално условията, съгласно които даден член може да действа от името на друг член.
Член 6
Задачи на Административния съвет
1. Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел, без да се засягат компетенциите, поверени на Съвета за акредитация на сигурността във връзка с дейностите по глава III.
2. Освен това Административният съвет:
а)
приема в срок до 30 юни на първата година от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, многогодишната работна програма на Агенцията за периода от обхвата на многогодишната финансова рамка, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква а), и след като получи становището на Комисията. Извършва се консултация с Европейския парламент по тази многогодишна работна програма, при условие че целта на консултацията е обмен на мнения и резултатите от нея не са обвързващи за Агенцията;
б)
до 15 ноември всяка година приема работната програма на Агенцията за следващата година, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква б), и след като получи становището на Комисията;
в)
изпълнява функциите по отношение на бюджета, предвидени в член 13, параграфи 5, 6, 10 и 11 и в член 14, параграф 5;
г)
осигурява функционирането на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, посочен в член 14, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
д)
приема правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (14) в съответствие с член 21 от настоящия регламент;
е)
одобрява договореностите, посочени в член 23, параграф 2, след консултация със Съвета за акредитация на сигурността по онези разпоредби на тези договорености, които се отнасят до акредитацията на сигурността;
ж)
приема техническите процедури, необходими за изпълнение на своите задачи;
з)
приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, след като включи в него без изменения частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в), и в срок до 1 юли го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата;
и)
гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от оценките и одитите по член 26, както и тези, произтичащи от разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и от всички вътрешни или външни одитни доклади, и изпраща на бюджетния орган всяка информация, отнасяща се до резултатите от процедурите по оценка;
й)
дава становища на изпълнителния директор по споразуменията за делегиране, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, преди тяхното подписване;
к)
на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
л)
по предложение на изпълнителния директор одобрява стратегия за борба с измамите;
м)
когато е необходимо, на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява организационните структури на Агенцията;
н)
приема и публикува свой процедурен правилник.
3. По отношение на персонала на Агенцията Административният съвет упражнява правомощията на орган по назначаването и на органа, компетентен да сключва договори, предоставени съответно съгласно Правилника за длъжностните лица на Европейския Съюз (15) („Правилник за длъжностните лица“)и Условията за работа на другите служители („правомощия на органа по назначаването“).
Въз основа на член 2, параграф 1 от Правилника за длъжностните лица и член 6 от Условията за работа на другите служители на Съюза и съгласно процедурата, предвидена в член 110 от същия правилник, Административният съвет взема решение за делегиране на съответните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор и определя условията, при които делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени. Изпълнителният директор докладва на Административния съвет за упражняването на тези делегирани правомощия. Изпълнителният директор има правото от своя страна да делегира тези правомощия на други лица.
Ако изключителни обстоятелства го налагат, при прилагането на втората алинея на настоящия параграф Административният съвет може с решение временно да оттегли делегираните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор, както и тези, които той е делегирал вторично, и да ги упражнява пряко или да ги делегира на някой от членовете си или на член на персонала, различен от изпълнителния директор.
Чрез дерогация от втора алинея обаче Административният съвет е длъжен да делегира на председателя на Съвета за акредитация на сигурността правомощията по първа алинея във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите по глава III, както и във връзка с дисциплинарните мерки, които е необходимо да бъдат предприети по отношение на този персонал.
Административният съвет определя правилата за прилагане на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители в съответствие с процедурата, предвидена в член 110 от Правилника. Във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите съгласно разпоредбите на глава III, както и с дисциплинарните мерки, които трябва да се предприемат спрямо него, той предварително се консултира със Съвета за акредитация на сигурността и надлежно взема предвид неговите съображения.
Освен това той приема решение за определяне на правилата за командироването на национални експерти в Агенцията. Преди приемането на това решение Административният съвет се консултира със Съвета за акредитация на сигурността във връзка с командироването на национални експерти, които вземат участие в дейностите по акредитация на сигурността, посочени в глава III, и надлежно взема предвид неговите съображения.
4. Административният съвет назначава изпълнителния директор и може да продължи или да прекрати неговия мандат в съответствие с член 15б, параграфи 3 и 4.
5. Административният съвет упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор по отношение на неговата работа, по-специално що се отнася до въпросите, свързани със сигурността, които са от компетентността на Агенцията, с изключение на дейностите, предприети в съответствие с глава III.
Член 7
Изпълнителен директор
Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет, без да се засягат правомощията, предоставени на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, съответно с членове 11 и 11а.
Без да се засягат правомощията на Комисията и на Административния съвет, изпълнителният директор е независим при изпълнението на функциите си и не може да търси или приема инструкции от нито едно правителство или друг орган.
Член 8
Функции на изпълнителния директор
Изпълнителният директор изпълнява следните функции:
а)
отговаря за представителството на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и подписва споразуменията за делегиране на правомощия, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, в съответствие с член 6, параграф 2, буква й) от настоящия регламент;
б)
изготвя работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, и ги представя на Административния съвет в съответствие с член 6, параграф 2, буква к) от настоящия регламент и подписва договореностите след одобрение от Административния съвет;
в)
подготвя работата на Административния съвет и участва в работата на Административния съвет без право на глас, при спазване на разпоредбите на член 5, параграф 5, втора алинея;
г)
изпълнява решенията на Административния съвет;
д)
изготвя многогодишните и годишните работни програми на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение, с изключение на частите, изготвени и приети от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б);
е)
изпълнява многогодишните и годишните работни програми, с изключение на частите, които се изпълняват от председателя на Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11а, параграф 1, буква б);
ж)
за всяко заседание на Административния съвет изготвя доклад за напредъка по изпълнението на годишната работна програма и при необходимост - на многогодишната работна програма, в който включва, без изменения, частта, изготвена от председателя на Съвета за акредитация на сигурността, в съответствие с член 11а, параграф 1, буква г);
з)
изготвя годишния доклад относно дейностите и перспективите на Агенцията, с изключение на раздела, който се изготвя и одобрява от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в) по отношение на дейностите, обхванати в глава III, и го представя на Административния съвет за одобрение;
и)
взема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
й)
съставя проекторазчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14;
к)
взема необходимите мерки, за да гарантира, че Агенцията в качеството си на оператор на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“ може да изпълнява указанията, дадени в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (16), както и ролята си, посочена в член 6 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17);
л)
осигурява обмена на цялата необходима информация, по-специално по отношение на сигурността, между органите на Агенцията, посочени в член 3, параграф 1 от настоящия регламент;
м)
съобщава на Комисията становището на Агенцията за техническите и оперативните характеристики, необходими за осъществяване развитието на системите, посочено в член 12, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, включително за определянето на процедурите за приемане и преглед, както и научноизследователските дейности в подкрепа на това развитие;
н)
изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността по въпросите, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III от настоящия регламент, организационните структури на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение;
о)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията правомощията по член 6, параграф 3, първа алинея, доколкото тези правомощия са му делегирани по силата на втора алинея от него;
п)
приема след одобрение от Административния съвет необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите членки или в трети държави в съответствие с член 4, параграф 3;
р)
гарантира, че на Съвета за акредитация на сигурността, на органите, посочени в член 11, параграф 11, и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността са осигурени секретариат и всички ресурси, необходими за правилното им функциониране;
с)
изготвя план за действие, за да гарантира предприемането на последващи действия във връзка с констатациите и препоръките от оценките и одитите по член 26, с изключение на частта от плана за действие, свързана с дейностите по глава III, и представя на Комисията шестмесечен доклад за постигнатия напредък, след като включи, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността, който се изпраща и до Административния съвет за информация;
т)
взема следните мерки за защита на финансовите интереси на Съюза:
i)
взема превантивни мерки срещу измами, корупция и всяка друга незаконна дейност, както и ефикасни мерки за контрол;
ii)
при установяването на нередности събира неправомерно платените суми и когато е уместно, налага ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции;
у)
изготвя стратегия на Агенцията за борба с измамите, която е съобразена с риска от измами, като се взема предвид анализът за икономическата ефективност на предвидените за изпълнение мерки, и която отчита констатациите и препоръките от разследванията на OLAF, и я представя на Административния съвет за одобрение.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 8а
Работни програми и годишен доклад
1. В многогодишната работна програма на Агенцията, посочена в член 6, параграф 2, буква а), се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълнява в периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функциониране на Европейския съюз, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В тази програма се определя цялостното стратегическо планиране, включително цели, етапи, очаквани резултати и показатели за изпълнение, както и планиране на ресурсите, включително човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност. В нея се вземат предвид оценките и одитите, посочени в член 26 от настоящия регламент. За сведение в многогодишната работна програма се описва също прехвърлянето на задачи, делегирано на Агенцията от Комисията, включително задачите по управление на програмите, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
2. Годишната работна програма, посочена в член 6, параграф 2, буква б) от настоящия регламент, е на базата на многогодишната работна програма. В нея се предвиждат действията, които Агенцията да изпълнява през следващата година, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. Годишната работна програма включва подробни цели и очаквани резултати, в това число и показатели за изпълнение. В нея е указано ясно кои задачи са добавени, променени или заличени в сравнение с предходната финансова година, както и промените в показателите за изпълнение и целевите им стойности. В програмата се посочват също човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. За сведение в нея се включват задачите, които Комисията чрез споразумение за делегиране съгласно изискванията е делегирала на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
3. След приемането им от Административния съвет изпълнителният директор изпраща многогодишната и годишната работна програма на Европейския парламент, Съвета, Комисията и държавите членки и публикува резюме от тях.
4. В годишния доклад, посочен в член 8, буква з) от настоящия регламент, се включва информация за:
а)
изпълнението на многогодишната и годишната работна програма, включително с оглед на показателите за изпълнение;
б)
изпълнението на бюджета и на плана за политиката за персонала;
в)
системите за управление и вътрешен контрол на Агенцията и напредъка във въвеждането на системите и техниките за управление на проекти, посочени в член 11, буква д) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
г)
всички мерки за подобряване на резултатите на Агенцията от екологична гледна точка;
д)
констатациите от вътрешния и външния одит и последващите действия във връзка с препоръките от одита и с препоръката за освобождаване от отговорност;
е)
декларацията за достоверност на изпълнителния директор.
Публикува се резюме на годишния доклад.“
3)
В член 9 параграф 1 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 винаги когато сигурността на Съюза или на държавите членки може да бъде засегната от функционирането на системите, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.“
4)
Членове 10 и 11 се заменят със следното:
„Член 10
Общи принципи
Дейностите по акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи, посочени в настоящата глава, се извършват в съответствие със следните принципи:
а)
дейностите и решенията за акредитация на сигурността се предприемат в контекста на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите членки;
б)
полагат се усилия за вземане на решенията с консенсус;
в)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват чрез използване на подход на оценка и управление на риска, като се отчитат рисковете за сигурността на европейските ГНСС системи, както и въздействието по отношение на разходите и графика, произтичащо от всяка мярка за смекчаване на рисковете, като се има предвид целта да не се понижава общото ниво на сигурност на системите;
г)
решенията за акредитация на сигурността се изготвят и вземат от специалисти с необходимата квалификация в областта на акредитацията на сложни системи, които са проучени за надеждност за подходящо равнище на достъп до класифицирана информация и действат обективно;
д)
полагат се усилия да се проведат консултации с всички заинтересовани участници, които имат интереси в областта на сигурността;
е)
дейностите по акредитация на сигурността се изпълняват от съответните заинтересовани страни съгласно стратегия за акредитация на сигурността, без да се засяга ролята на Европейската комисия, определена в Регламент (ЕС) № 1285/2013;
ж)
при спазване на определения в приложимата стратегия за акредитация на сигурността процес решенията за акредитация на сигурността се основават на местни решения за акредитация на сигурността, взети от съответните национални органи по акредитация на сигурността на държавите членки;
з)
чрез непрекъснат, прозрачен и напълно разбираем процес на наблюдение се гарантира, че са известни рисковете, свързани със сигурността на европейските ГНСС системи, че мерките за сигурност са определени по такъв начин, че тези рискове да се сведат до приемливо ниво, с оглед на нуждите на Съюза и неговите държави членки по отношение на сигурността и за гладката работа на програмите, както и че тези мерки се прилагат в съответствие с концепцията за „защита в дълбочина“. Ефективността на тези мерки подлежи на постоянна оценка. Този процес, свързан с оценката и управлението на риска, свързан със сигурността, се осъществява като повтарящ се процес съвместно от заинтересованите страни по програмите;
и)
решенията за акредитация на сигурността се вземат по напълно независим начин, включително от Комисията и от другите образувания, които отговарят за изпълнението на програмите и за предоставянето на услугите, както и от изпълнителния директор и от Административния съвет на Агенцията;
й)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват при надлежно отчитане на необходимостта от подходяща координация между Комисията и органите, отговорни за прилагането на разпоредбите за сигурност;
к)
класифицираната информация на ЕС се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите, в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени съответно в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС.
Член 11
Съвет за акредитация на сигурността
1. Създава се Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който изпълнява задачите, посочени в настоящия член.
2. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите си, без да се засяга отговорността, възложена на Комисията по силата на Регламент (ЕС) № 1285/2013, по-специално по въпроси, свързани със сигурността, и без да се засяга компетентността на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
3. По отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като орган за акредитация на сигурността, Съветът за акредитация на сигурността отговаря за:
а)
определянето и одобряването на стратегия за акредитация на сигурността, в която се посочват:
i)
обхватът на дейностите, необходими за осъществяването и поддържането на акредитацията на европейските ГНСС системи и тяхната потенциална свързаност с други системи;
ii)
процесът на акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи със степен на задълбоченост, съответстваща на необходимата степен на надеждност, и в който ясно се посочват условията за одобрение; този процес се извършва при спазване на съответните изисквания, по-специално посочените в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
iii)
ролята на съответните заинтересовани страни, свързани с процеса на акредитация;
iv)
график на акредитациите, съобразен с етапите на програмите, по-специално по отношение на разгръщането на инфраструктурата, предоставянето на услуги и развитието;
v)
принципите на акредитацията на сигурността за мрежи и оборудване за публично регулирани услуги, свързани със системите, създадени по програма „Галилео“, която трябва да бъде извършвана от националните органи на държавите членки, компетентни по въпроси, свързани със сигурността;
б)
вземането на решения за акредитация на сигурността, по-специално за одобрение на изстрелването на спътници, разрешение за експлоатация на системите в различните им конфигурации и за различните услуги до и включително сигнала в космическото пространство, и разрешение за експлоатация на наземните станции. По отношение на мрежите и оборудването за публично регулирани услуги, свързани със системата, създадена по програма „Галилео“, Съветът за акредитация на сигурността взема решения единствено относно даването на разрешение на органи да разработват и произвеждат приемниците за публично регулирани услуги или свързаните с тези услуги модули за сигурност, като взема предвид становището на националните органи, компетентни по въпросите на сигурността, и свързаните със сигурността рискове като цяло;
в)
разглеждането и с изключение на документите, които Комисията трябва да приеме по силата на член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС - одобряването на цялата документация, свързана с акредитацията на сигурността;
г)
в рамките на неговата компетентност, даването на консултации на Комисията при съставянето на проектотекстове на актовете, посочени в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС, включително за установяването на оперативни процедури за сигурност (SecOps), и предоставянето на документ със заключителната му позиция;
д)
разглеждането и одобрението на оценката на свързания със сигурността риск, разработена съгласно мониторинговия процес по член 10, буква з), като взема предвид съответствието на документите по буква в) от настоящия параграф с тези, разработени съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС; сътрудничеството с Комисията за определяне на мерки за намаляване на риска;
е)
проверката на прилагането на мерките за сигурност по отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като предприема или спонсорира оценки, проверки или прегледи на сигурността, в съответствие с член 12, буква б) от настоящия регламент;
ж)
потвърждаването на избора на одобрени продукти и мерки, осигуряващи защита срещу електронно подслушване (Tempest) и на одобрени криптографски продукти, използвани за обезпечаване на сигурността на европейските ГНСС системи;
з)
одобряването или, когато е целесъобразно, участието съвместно със съответния орган, компетентен по въпросите на сигурността, в одобряването на свързаността на европейските ГНСС системи с други системи;
и)
съгласуването със съответната държава членка на модела за контрол на достъпа, посочен в член 12, буква в);
й)
въз основа на докладите за риска, посочени в параграф 11 от настоящия член, информирането на Комисията относно извършената от него оценка на риска и предоставянето на консултации на Комисията относно вариантите за третиране на остатъчния риск за дадено решение за акредитация на сигурността;
к)
при конкретно искане от страна на Съвета, подпомагането на Съвета, в тясна връзка с Комисията, при изпълнение на Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
л)
извършването на консултациите, които са необходими за изпълнение на задачите му.
4. Съветът за акредитация на сигурността също:
а)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 1 многогодишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в многогодишната работна програма;
б)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 2 годишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в работната програма;
в)
изготвя и одобрява онази част от посочения в член 6, параграф 2, буква з) годишен доклад, която е свързана с дейностите и перспективите на Агенцията, предвидени в настоящата глава, както и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности и перспективи, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в годишния доклад;
г)
приема и публикува своя процедурен правилник.
5. Комисията постоянно информира Съвета за акредитация на сигурността относно въздействието на предстоящите решения на Съвета за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите, както и относно прилагането на плановете за третиране на остатъчния риск. Съветът за акредитация на сигурността взема под внимание всяко подобно становище на Комисията.
6. Решенията на Съвета за акредитация на сигурността се адресират до Комисията.
7. Съветът за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава членка, представител на Комисията и представител на ВП. Държавите членки, Комисията и ВП се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Съвета за акредитация на сигурността. Мандатът на членовете на Съвета за акредитация на сигурността е четири години, с възможност за подновяване. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността. По изключение на тези заседания могат да се канят като наблюдатели и представители на трети държави или международни организации, когато въпросите засягат пряко тези трети държави или международни организации. Договорености за участие на представители на трети държави или международни организации и условията за него се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността.
8. Съветът за акредитация на сигурността избира председател и заместник-председател измежду своите членове с мнозинство от две трети от всички членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си.
Съветът за акредитация на сигурността има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата. Той приема решението за освобождаване с мнозинство от две трети.
Мандатът на председателя и заместник-председателя на Съвета за акредитация на сигурността е две години, с възможност за еднократно подновяване. Мандатът на всяко лице приключва, когато то престане да бъде член на Съвета за акредитация на сигурността.
9. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания. Той разполага също така с достъп до всяка информация, полезна за изпълнението на задачите му и с която разполага Агенцията, без да се засягат принципите на самостоятелност и независимост, посочени в член 10, буква и).
10. Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията работят по начин, който гарантира самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите в съответствие с целите на програмата. За тази цел в рамките на Агенцията се създава ефективно организационно звено между персонала, който се занимава с обхванатите в настоящата глава дейности, и останалия персонал на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността незабавно уведомява изпълнителния директор, Административния съвет и Комисията за всички обстоятелства, които биха могли да нарушат неговата автономия и независимост. В случай че не може да бъде намерено решение в рамките на Агенцията, Комисията оценява ситуацията, като се консултира със засегнатите страни. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема подходящи смекчаващи мерки, които Агенцията трябва да приложи, и уведомява за това Европейския парламент и Съвета.
11. Съветът за акредитация на сигурността създава специални подчинени органи, които действат под негово ръководство, за разглеждане на конкретни въпроси. По-специално като гарантира необходимата непрекъснатост на работата, той създава група, която да осъществява прегледи и изпитвания във връзка с анализа на сигурността, за да изготви съответните доклади за риска с цел подпомагане на Съвета за акредитация на сигурността при подготовката на неговите решения. Съветът за акредитация на сигурността може да създава и разпуска експертни групи, които да допринасят за работата на въпросната група.
12. Без да се засягат компетентността на държавите членки и задачата на Агенцията, посочена в член 14, параграф 1, буква а), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, по време на фазата на разгръщането на програмата „Галилео“ под надзора на Съвета за акредитация на сигурността се създава група от експерти на държавите членки, за да изпълнява задачите на Органа за разпределение на криптографски материали (ОРКМ), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС, по-специално с цел:
i)
управление на кодовете на полетите и на други кодове, необходими за функционирането на системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“;
ii)
проверка на създаването и изпълнението на процедурите за отчитане, защитено обработване, съхраняване и разпространение на ключовете за публично регулираните услуги.
13. Ако не може да бъде постигнат консенсус в съответствие с общите принципи, посочени в член 10 от настоящия регламент, Съветът за акредитация на сигурността взема решения въз основа на гласуване с мнозинство, както е предвидено в член 16 от Договора за Европейския съюз и без да се накърняват разпоредбите на член 9 от настоящия регламент. Представителят на Комисията и представителят на върховния представител не гласуват. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността подписва решенията, приети от Съвета за акредитация на сигурността, от името на Съвета за акредитация на сигурността.
14. Комисията информира Европейския парламент и Съвета без неоснователно забавяне относно въздействието на взетите решения за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите. Ако Комисията прецени, че дадено решение, взето от Съвета за акредитация на сигурността, може да има значително въздействие върху правилното провеждане на програмите, например по отношение на разходите, графика или резултатите, тя незабавно уведомява Европейския парламент и Съвета.
15. Като взема предвид становищата на Европейския парламент и на Съвета, които следва да бъдат изразявани в срок от един месец, Комисията може да приема всякакви подходящи мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013.
16. Административният съвет периодично се информира за напредъка на работата на Съвета за акредитация на сигурността.
17. В работния график на Съвета за акредитация на сигурността се спазва годишната работна програма, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.“
5)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Функции на председателя на Съвета за акредитация на сигурността
1. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява следните функции:
а)
управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността;
б)
под контрола на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява частта от многогодишните и годишните работни програми на Агенцията, която попада в обхвата на настоящата глава;
в)
сътрудничи на изпълнителния директор с цел оказване на помощ при изготвянето на проекта за щатното разписание, посочено в член 13, параграф 3, и на организационните структури на Агенцията;
г)
изготвя раздела от посочения в член 8, буква ж) доклад за напредъка, който е свързана с оперативните дейности по настоящата глава, и го изпраща своевременно на Съвета за акредитация на сигурността и на изпълнителния директор, за да бъде включен в доклада за напредъка;
д)
изготвя раздела от годишния доклад и от плана за действие, посочени в член 8, букви з) и с) съответно, който се отнася за оперативните дейности, обхванати от настоящата глава, и го изпраща своевременно на изпълнителния директор;
е)
представлява Агенцията във връзка с дейностите и решенията, обхванати от настоящата глава;
ж)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията, участващ в дейностите по настоящата глава, правомощията, предвидени в член 6, параграф 3, първа алинея, които са му делегирани в съответствие с член 6, параграф 3, четвърта алинея.
2. По отношение на дейностите, обхванати в настоящата глава, Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми.“
6)
В член 12 буква б) се заменя със следното:
„б)
предоставят на надлежно упълномощени лица, назначени от Съвета за акредитация на сигурността, със съгласието и под надзора на националните органи, компетентни по въпроси на сигурността, разрешение за достъп до всякаква класифицирана информация и до всички свързани със сигурността на системите райони и/или обекти в тяхна юрисдикция, в съответствие със законовите и подзаконовите разпоредби на съответната държава и без каквато и да било дискриминация на основание гражданство срещу граждани на държавите членки, включително за целите на одити и изпитвания на сигурността съгласно решенията на Съвета за акредитация на сигурността и на процеса на наблюдение на рисковете за сигурността, посочен в член 10, буква з). Тези одити и изпитвания се извършват в съответствие със следните принципи:
i)
подчертава се значението на сигурността и ефективното управление на риска в рамките на проверяваните единици;
ii)
препоръчват се мерки за противодействие с цел намаляване на конкретните последствия при загуба на поверителност, интегритет или наличност на класифицирана информация.“
7)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. За дейностите по глава III изпълнителният директор изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, проект за прогнозен разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година, като разграничава ясно елементите на проекта за прогнозен разчет, които са свързани с дейности по акредитация на сигурността и с останалите дейности на Агенцията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността може да изготви писмено становище по проекта, а изпълнителният директор изпраща проекта за прогнозен разчет и становището по него на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, заедно с проект за щатното разписание.“;
б)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Всяка година за дейностите по глава III Административният съвет изготвя, на базата на проекта на прогнозния разчет за приходите и разходите и в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.
6. До 31 март Административния съвет изпраща прогнозния разчет, в който е включен проект за щатно разписание, заедно с временната годишна работна програма до Комисията и до третите държави или международните организации, с които Съюзът е сключил споразумения в съответствие с член 23, параграф 1.“
8)
В член 14 параграф 10 се заменя със следното:
„10. По препоръка на Съвета, дадена с квалифицирано мнозинство, преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N, с изключение на тази част от изпълнението на бюджета, която произтича от задачите, поверени при необходимост на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, за която се прилага процедурата, предвидена в членове 164 и 165 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (18).
9)
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IVа
ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ
Член 15а
Персонал
1. По отношение на персонала, нает от Агенцията, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз, Условията за работа на другите служители и правилата, съвместно приети от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители.
2. Персоналът на Агенцията се състои от назначени от нея служители във връзка с необходимостта да изпълняват нейните задачи. Те имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващи на нивото на класификация на информацията, с която боравят.
3. Вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите, гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията, в съответствие с член 10, буква и).
Член 15б
Назначаване и мандат изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се наема на работа като срочно нает служител на Агенцията в съответствие с член 2, буква а) от Условията за работа на другите служители.
2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на своите качества и доказани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от кандидати, предложени от Комисията въз основа на общ конкурс, проведен при условията на прозрачност след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз или на други места.
Преди да бъде назначен, кандидатът, избран от Управителния съвет, се поканва при първа възможност да направи изявление пред Европейския парламент и да отговори на въпросите, зададени от негови членове.
При сключването на договора с изпълнителния директор Агенцията се представлява от председателя на Административния съвет.
Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от членовете си.
3. Мандатът на изпълнителния директор е пет години. В края на мандата Комисията прави оценка на резултатите от работата на изпълнителния директор, като взема предвид бъдещите задачи на Агенцията и предизвикателства, пред които тя се изправя.
По предложение на Комисията, в което се взема предвид оценката, посочена в първа алинея, Административният съвет може еднократно да продължи мандата на изпълнителния директор за срок до четири години.
Решението за продължаване на мандата на изпълнителния директор се приема с мнозинство от две трети от членовете на Административния съвет.
Изпълнителен директор, чийто мандат е бил продължен, не може след това да участва в процедура за подбор за същия пост.
Административният съвет информира Европейския парламент за намерението си да продължи мандата на изпълнителния директор. Преди продължаването изпълнителният директор може да бъде поканен да направи изявление пред съответните комисии на Европейския парламент и да отговори на въпросите на членовете.
4. Административният съвет може да освободи изпълнителния директор по предложение на Комисията или на една трета от своите членове, с решение, което се приема с мнозинство от две трети от членовете на съвета.
5. Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Този обмен на мнения не засяга въпроси, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III.
Член 15в
Командировани национални експерти
Агенцията може също така да ползва услугите на командировани национални експерти. Тези експерти имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващ на нивото на класификация на информацията, с която боравят. Правилникът за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители не се прилагат за такъв персонал.“
10)
Членове 16 и 17 се заменят със следното:
„Член 16
Предотвратяване на измами
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и всякакви други незаконни дейности за Агенцията се прилага без ограничения Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (19). За тази цел Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (20), и издава съответните разпоредби, приложими по отношение на персонала на Агенцията и командированите национални експерти, като използва образеца за решение, съдържащ се в приложението към посоченото споразумение.
2. Сметната палата има правомощия да упражнява контрол върху получателите на финансиране от Агенцията, както и върху изпълнителите и подизпълнителите, които са получили средства от Съюза чрез Агенцията, въз основа на представени ѝ документи или чрез проверки на място.
3. По силата на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или договорите, сключени от Агенцията, OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 и на Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (21), с цел борба срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, в споразуменията за сътрудничество, сключвани от Агенцията с трети държави или с международни организации, договорите и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани от Агенцията с трети страни, както и решенията за финансиране, взети от Агенцията, се предвижда изрично правото на Сметната палата и OLAF да провеждат инспекции и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия.
Член 17
Привилегии и имунитети
По отношение на Агенцията и нейния персонал, посочен в член 15а, се прилага Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функциониране на Европейския съюз.
11)
Член 18 се заличава.
12)
Членове 22 и 23 се заменят със следното:
„Член 22
Правила за сигурност във връзка със защитата на класифицирана или чувствителна информация
1. Агенцията прилага правилата за сигурност на Комисията във връзка със защитата на класифицираната информация на ЕС.
2. Агенцията може да включи във вътрешните си правила разпоредби относно боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези разпоредби засягат, наред с другото, обмена, обработката и съхранението на тази информация.
Член 22а
Конфликт на интереси
1. Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели правят декларация за ангажименти и декларация за интереси, в която се заявява отсъствието или съществуването на преки или косвени интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост. Тези декларации са точни и пълни. Те се изготвят в писмена форма при встъпване на лицата в длъжност и се подновяват всяка година. Декларациите се актуализират, когато е необходимо, особено в случай че настъпят значителни промени в личното положение на засегнатите лица.
2. Преди всяко събрание, в което участват, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели и външните експерти, участващи в ad hoc работни групи, декларират точно и пълно отсъствието или съществуването на интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост по отношение на някоя от точките в дневния ред, и се въздържат от участие в обсъждането и гласуването по тези точки.
3. В процедурния си правилник Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността установяват практическите разпоредби относно правилото за декларацията за интереси, посочена в параграфи 1 и 2, и за предотвратяването и управлението на конфликти на интереси.
Член 23
Участие на трети държави и международни организации
1. Работата на Агенцията е отворена за участие на трети държави и международни организации. Това участие и условията за осъществяването му се определят в споразумение между Съюза и третата държава или международната организация в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
2. Съгласно съответните разпоредби на тези споразумения се разработват практически договорености за участието на трети държави или международни организации в работата на Агенцията, включително договорености, свързани с участието в инициативите, предприети от Агенцията, финансовите вноски и персонала.
Член 23а
Възлагане на обществени поръчки съвместно с държавите членки
За изпълнение на задачите си Агенцията има право да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки в съответствие с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (22).
13)
Член 26 се заменя със следното:
„Член 26
Преразглеждане, оценка и одит
1. До 31 декември 2016 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва оценка на Агенцията, отнасяща се по-специално до въздействието от нейната дейност, до нейната ефективност, правилно функциониране, методи на работа, нужди и до използването на поверените ѝ ресурси. Оценката включва по-специално разглеждането на евентуални промени в обхвата или характера на задачите на Агенцията и на финансовото отражение на тези промени. В нея се разглежда прилагането на политиката на Агенцията по отношение на конфликта на интереси и се отразяват всички обстоятелства, които може да са нарушили независимостта или автономията на Съвета за акредитация на сигурността.
2. Комисията изпраща доклада от оценката и заключенията си на Европейския парламент и на Съвета, както и на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността на Агенцията. Резултатите от оценката се огласяват.
3. Всяка втора оценка съдържа преглед на отчетеното от Агенцията с оглед на нейните цели и задачи. Комисията, когато е уместно, може да предложи настоящият регламент да бъде отменен, ако счита, че запазването на Агенцията вече не е обосновано във връзка с определените ѝ цели и задачи.
4. По искане на Административния съвет или на Комисията могат да се извършат външни одити на работата на Агенцията.“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 512/2014/EU RENDELETE
(2014. április 16.)
az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 14. cikkének és a 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkének rendelkezéseiből következik, hogy az Európai GNSS Ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség) biztosítania kell az európai műholdas navigációs rendszerek (a továbbiakban: rendszerek) biztonsági akkreditációját, és e célból meg kell indítania és ellenőriznie kell a biztonsági eljárásoknak, valamint a biztonsági ellenőrzéseknek a teljesítését.
(2)
A rendszereket az 1285/2013/EU rendelet 2. cikke határozza meg. Ezek a rendszerek összetett rendszerek, amelyek létesítéséhez és működtetéséhez számos, különböző szerepeket betöltő érdekelt felekre van szükség. Ezzel összefüggésben kulcsfontosságú, hogy az EU-minősített adatokat a Galileo- és az EGNOS-program (a továbbiakban: a programok) végrehajtásában részt vevő minden érdekelt fél az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó bizottsági és tanácsi biztonsági szabályokban megállapított alapelveknek és minimumkövetelményeknek megfelelően kezelje és védje, valamint hogy az 1285/2013/EU rendeletnek az EU-minősített adatokra vonatkozóan egyenértékű védelmi szintet biztosító 17. cikke adott esetben a programok végrehajtásában részt vevő minden érdekelt félre alkalmazandó legyen.
(3)
A biztonsági akkreditációs eljárásban részt vevő és az eljárásban érintett felek a tagállamok, a Bizottság, az érdekelt uniós ügynökségek, az Európai Űrügynökség (ESA) és a 2004/552/KKBP tanácsi együttes fellépésben (5) részt vevő felek.
(4)
A rendszerek különleges jellegére és összetettségére, valamint a végrehajtásukban részt vevő különböző szervezetekre és a potenciális felhasználók széles körére tekintettel a biztonsági akkreditációt azáltal kell elősegíteni, hogy megfelelő konzultációt folytatnak valamennyi érdekelt féllel, így például a Galileo-program keretében létrehozott, a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást (a továbbiakban: PRS) nyújtó rendszerhez kapcsolt hálózatokat üzemeltető tagállamok és harmadik országok hatóságaival, a tagállamok egyéb érintett hatóságaival, az ESA-val, illetve amennyiben nemzetközi megállapodás erről rendelkezik, olyan harmadik országokkal, amelyekben a rendszerek földi állomásai találhatók.
(5)
A biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatok megfelelő teljesítése érdekében elengedhetetlen, hogy a Bizottság minden olyan információt megadjon, amely e feladatok teljesítéséhez szükséges. Fontos az is, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket koordinálják az 1285/2013/EU rendeletnek megfelelően a programokat irányító szervek és a biztonsági előírások végrehajtásáért felelős egyéb szervek tevékenységeivel.
(6)
Az alkalmazandó kockázatértékelési és kockázatkezelési megközelítés során a legjobb gyakorlatokat kell követni. Ennek a megközelítésnek magában kell foglalnia a biztonsági intézkedéseknek az alapos védelem elvével összhangban való alkalmazását. Figyelembe kell vennie továbbá a kockázatok vagy nem kívánt események bekövetkezésének valószínűségét. Emellett arányosnak, megfelelőnek és költséghatékonynak kell lennie abból a szempontból, hogy a kockázatmérséklési intézkedések végrehajtásának költségei hogyan viszonyulnak az adott intézkedésekkel elérhető biztonsági előnyökhöz. Az alapos védelem célja, hogy a rendszerek biztonsága többszörös biztonsági réteget alkotó technikai és nem technikai biztonsági intézkedésekkel fokozódjon.
(7)
A PRS-vevőkészülékek és PRS biztonsági modulok kifejlesztése - beleértve a releváns kapcsolódó kutatási tevékenységeket - és azok gyártása rendkívül érzékeny tevékenység. Alapvetően fontos ezért olyan eljárások létrehozása, amelyek a PRS-vevőkészülékek és PRS biztonsági modulok gyártóinak engedélyezésére vonatkoznak.
(8)
Ezenkívül, tekintettel a Galileo-program keretében létrehozott rendszerhez - különösen a PRS nyújtása céljából - kapcsolt hálózatok és berendezések potenciálisan nagy számára, a biztonsági akkreditációs stratégiában elveket kell meghatározni e hálózatok és berendezések biztonsági akkreditációjára vonatkozóan annak érdekében, hogy a tagállamok biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervei hatáskörének sérelme nélkül biztosítani lehessen az akkreditáció egységes jellegét. Ezen elvek alkalmazása lehetővé tenné a következetes kockázatkezelést, és csökkentené a rendszerszintű kockázatcsökkentő intézkedések megerősítésének szükségességét, ami negatív hatással lenne a költségekre, az ütemezésre, a teljesítményre és a szolgáltatásnyújtásra.
(9)
Az elektromágneses kisugárzás (azaz az elektronikus lehallgatás) ellen védelmet nyújtó termékeket és intézkedéseket, valamint a rendszerek biztonságát szolgáló kriptográfiai termékeket az ilyen termékeket gyártó vállalkozás letelepedési helye szerinti ország biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szerveinek értékelniük kell és jóvá kell hagyniuk. A kriptográfiai termékek esetében ezt az értékelést és jóváhagyást a 2013/488/EU tanácsi határozat (6) IV. mellékletének 26-30. pontjában foglalt elveknek megfelelően ki kell egészíteni. Kívánatos, hogy a rendszerek biztonsági akkreditációjáért felelős hatóság a rendszerek általános biztonsági követelményeit figyelembe véve jóváhagyja ezeknek a jóváhagyott termékeknek és intézkedéseknek a kiválasztását.
(10)
A 912/2010/EU rendelet és különösen annak III. fejezete kifejezetten meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján az Ügynökségnek teljesítenie kell a rendszerek biztonsági akkreditációjával kapcsolatos feladatát. Konkrétan azt írja elő, hogy a biztonsági akkreditációs határozatokat a Bizottságtól és a programok végrehajtásáért felelős szervektől függetlenül kell meghozni, a rendszerek biztonsági akkreditációjával foglalkozó hatóságnak pedig az Ügynökségen belül olyan önálló szervnek kell lennie, amely függetlenül hozza meg határozatait.
(11)
Ezen elvnek megfelelően a 912/2010/EU rendelet létrehozza az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsát (a továbbiakban: a Biztonsági Akkreditációs Tanács), amely az Igazgatótanács és az ügyvezető igazgató mellett az Ügynökség három szervének egyike. A Biztonsági Akkreditációs Tanács teljesíti az Ügynökségre a biztonsági akkreditáció terén ruházott feladatokat, és felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az Ügynökség nevében biztonsági akkreditációs határozatokat hozzon. A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát és ki kell neveznie az elnökét.
(12)
Mivel a Bizottságnak az 1285/2013/EU rendeletnek megfelelően biztosítania kell a programok biztonságát - beleértve a rendszereknek és azok működtetésének a biztonságát is -, a Biztonsági Akkreditációs Tanács tevékenységeinek a rendszerek biztonsági akkreditációs tevékenységeire kell korlátozódnia, és azok nem sérthetik a Bizottság hatáskörét és feladatait. Ennek vonatkoznia kell különösen a Bizottságnak az 1285/2013/EU rendelet 13. cikke és az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (7) 8. cikke szerinti hatáskörére és feladataira, többek között a biztonsággal kapcsolatos dokumentumok felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási jogi aktusok útján, illetve az említett cikkeknek megfelelő egyéb módon való elfogadására. Kívánatos ugyanakkor, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács a speciális szakértelmére tekintettel a Bizottság említett hatáskörének és feladatainak sérelme nélkül, az illetékességébe tartozó területre vonatkozóan tanácsadást nyújthasson a Bizottságnak az említett cikkekben hivatkozott jogi aktusok szövegtervezetei elkészítésével kapcsolatban.
(13)
Azt is biztosítani kell, hogy a biztonsági akkreditációval kapcsolatos tevékenységeket a vonatkozó tagállamok nemzeti hatásköreinek és előjogainak sérelme nélkül végezzék.
(14)
A biztonsággal kapcsolatban az „ellenőrzések” és a „tesztek” biztonsági értékeléseket, vizsgálatokat, felülvizsgálatokat, ellenőrzéseket és teszteket foglalhatnak magukban.
(15)
Annak érdekében, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács eredményesen és hatékonyan végezhesse tevékenységeit, lehetővé kell tenni számára az utasításai szerint cselekvő, neki alárendelt megfelelő szervek létrehozását. A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak különösen egy olyan testületet kell létrehoznia, amely segíti határozatainak előkészítésében.
(16)
A Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett létre kell hozni egy tagállami szakértői csoportot a kriptográfiai terjesztési hatóságnak (CDA) az uniós kriptográfiai anyagok kezelésével kapcsolatos feladatai teljesítésére. Ezt a csoportot ideiglenes jelleggel kell létrehozni, hogy a Galileo-program kiépítési szakaszában biztosítva legyen a kommunikációs biztonsági anyagok kezelésének folyamatossága. Hosszabb távon, miután a Galileo-program keretében létrehozott rendszer teljes körűen megkezdte működését, fenntartható megoldást kell alkalmazni az ilyen operatív feladatok teljesítésére.
(17)
Az 1285/2013/EU rendelet a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan meghatározza a programok közirányításának keretét. Az említett rendelet a programokkal kapcsolatos általános felelősséget a Bizottságra ruházza. Ezen túlmenően bővíti az Ügynökség feladatait és különösen előírja, hogy az Ügynökségnek jelentős szerepet kell játszania a rendszerek hasznosításában és azok társadalmi-gazdasági előnyeinek maximalizálásában.
(18)
Ezen új összefüggésben alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács a rá bízott feladatot - különösen az Ügynökség többi szerve és tevékenysége vonatkozásában - teljes mértékben függetlenül teljesítse, továbbá az összeférhetetlenség elkerülése. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Ügynökségen belül a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységek jobban elkülönüljenek az Ügynökség többi tevékenységétől, például a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont irányításától, a rendszerek forgalomba hozatalában való közreműködéstől és minden olyan tevékenységtől, amellyel a Bizottság hatáskör-átruházás keretében az Ügynökséget megbízhatja, különösen a rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó tevékenységektől. Ennek érdekében a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ellenőrzése alá tartozó ügynökségi személyi állománynak oly módon kell végeznie a munkáját, amely biztosítja az Ügynökség többi tevékenységével szembeni önállóságot és függetlenséget. 2014. január 1-jétől az Ügynökségen belül annak különböző tevékenységeit strukturálisan ténylegesen szét kell választani. Az Ügynökség belső személyzeti szabályainak is biztosítaniuk kell a biztonsági akkreditációs tevékenységeket teljesítő személyi állománynak az Ügynökség többi tevékenységét végző személyi állománnyal szembeni önállóságát és függetlenségét.
(19)
A 912/2010/EU rendeletet ezért módosítani kell a Biztonsági Akkreditációs Tanács és elnöke függetlenségének növelése és hatáskörének bővítése, valamint e függetlenségnek és hatáskörnek az Ügynökség Igazgatótanácsának, illetve ügyvezető igazgatójának függetlenségéhez és hatásköréhez történő nagymértékű hozzáigazítása érdekében, az Ügynökség különböző szervei közötti együttműködés követelményének előírásával.
(20)
E testületek tagjainak kinevezésekor, valamint elnökük és elnökhelyettesük megválasztásakor lehetőség szerint figyelembe kell venni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének fontosságát. Emellett figyelembe kell venni a vezetői, adminisztratív és költségvetési területen szerzett készségeket is.
(21)
A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak - és nem az Igazgatótanácsnak - kell előkészítenie és jóváhagynia az Ügynökség munkaprogramjainak a rendszerek biztonsági akkreditációjához kapcsolódó működési tevékenységeket leíró részét, valamint az éves jelentésnek azt a részét, amely az Ügynökségnek a rendszerek biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységeiről és kilátásairól szól. A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak e részeket időben továbbítania kell az Igazgatótanács számára annak érdekében, hogy azok bekerüljenek az Ügynökség munkaprogramjába és éves jelentésébe. Ezenkívül a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak fegyelmi jogkört kell gyakorolnia elnöke felett.
(22)
Kívánatos, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke a biztonsági akkreditációs tevékenységek tekintetében hasonló szerepet töltsön be, mint amit az ügyvezető igazgató gyakorol az Ügynökség többi tevékenysége tekintetében. Ezért a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének a 912/2010/EU rendeletben már előírt, az Ügynökség képviseletének ellátására vonatkozó feladatán túl a jövőben - a Biztonsági Akkreditációs Tanács irányítása alatt - igazgatnia kell a biztonsági akkreditációs tevékenységeket, és biztosítania kell az ügynökségi munkaprogramok akkreditációhoz kapcsolódó részének a végrehajtását. Ezenkívül a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére jelentést kell benyújtania a Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatainak teljesítéséről, és az említett intézmények előtt nyilatkozatot kell tennie.
(23)
Arra az esetre, ha az Igazgatótanács nem hagyja jóvá az Ügynökség munkaprogramjait, megfelelő eljárásokat kell létrehozni annak biztosítása érdekében, hogy a biztonsági akkreditációs folyamat zavartalanul és megszakítás nélkül legyen végezhető.
(24)
Mivel bizonyos harmadik országok részt vesznek az európai GNSS-programokban, és nemzetközi szervezetek is részt vehetnek azokban - többek között a biztonság területén is - kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a nemzetközi szervezetek és a harmadik országok, különösen Svájc - amellyel együttműködési megállapodást kell kötni (8) - képviselői kivételes jelleggel és meghatározott feltételekkel részt vehetnek a Biztonsági Akkreditációs Tanács munkájában. Ezeket a feltételeket az Unióval megkötendő, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke szerinti nemzetközi megállapodásban kell rögzíteni, figyelembe véve a biztonsági kérdéseket és különösen az EU-minősített adatok védelmét. Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás (9), továbbá az EGT-megállapodáshoz csatolt 31. és 37. jegyzőkönyv már most biztosítja Norvégia részvételének keretét. Speciális szakértelmére tekintettel lehetővé kell tenni a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal való, az illetékességébe tartozó területtel kapcsolatos konzultációt az ilyen nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások előtt vagy során.
(25)
A 912/2010/EU rendeletet hozzá kell igazítani az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság decentralizált ügynökségekre vonatkozó, az e három intézmény által 2012. július 5-én, június 26-án, illetve június 12-én elfogadott közös megközelítésben szereplő elvekhez, különösen az Igazgatótanács határozatainak elfogadására vonatkozó szabályok, az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai és elnökei megbízatásának időtartama, a többéves munkaprogram megléte, az Igazgatótanács személyzeti irányítási hatásköre, az említett rendelet értékelése és felülvizsgálata, az összeférhetetlenségek megelőzése és kezelése, valamint a nem minősített, de bizalmas információk kezelése tekintetében. A többéves munkaprogram elfogadásának folyamata során teljes mértékben be kell tartani a lojális együttműködés elvét, valamint figyelembe kell venni az e munkaprogrammal kapcsolatos időbeli korlátokat.
(26)
Ami az összeférhetetlenségek megelőzését és kezelését illeti, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség a pártatlanság, feddhetetlenség és a magas szakmai színvonal tekintetében jó hírnevet szerezzen és tartson fenn. Soha nem fordulhat elő, hogy jogos okkal feltételezzék, hogy a határozatokat befolyásolhatják az Unió egészét szolgáló Ügynökség szerepével ütköző érdekek vagy magánérdekek, illetve az Ügynökség személyi állománya bármely tagjának, kirendelt nemzeti szakértőnek vagy megfigyelőnek, vagy az Igazgatótanács vagy a Biztonsági Akkreditációs Tanács bármely tagjának kapcsolatai, amelyek ténylegesen vagy esetlegesen ellentétben állnak az érintett személy hivatali kötelességeinek megfelelő teljesítésével. Az Igazgatótanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak ezért az egész Ügynökségre vonatkozó átfogó szabályokat kell elfogadnia az összeférhetetlenséggel kapcsolatban. E szabályoknak figyelembe kell venniük a Számvevőszék 15/2012. számú, az Európai Parlament felkérésére készített különjelentésében megfogalmazott ajánlásokat, valamint annak szükségességét, hogy az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai között ne álljon fenn összeférhetetlenség.
(27)
Az Ügynökség átlátható működésének biztosítása érdekében az eljárási szabályzatát közzé kell tenni. Ugyanakkor kivételek útján egyes köz- és magánérdekeknek védelmet kell biztosítani. A programok zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a többéves és az éves munkaprogramokat, valamint az éves jelentéseket a lehető legrészletesebben kell összeállítani. Következésképpen ezek a dokumentumok tartalmazhatnak biztonsági szempontból vagy a szerződéses jogviszonyok szempontjából érzékeny anyagokat. Ezért indokolt lehet, hogy e dokumentumokról kizárólag vezetői összefoglalót tegyenek közzé. Az átláthatóság érdekében azonban ezeknek az összefoglalóknak a lehető legteljesebbnek kell lenniük.
(28)
Hangsúlyozni kell továbbá, hogy az Ügynökség munkaprogramjait az elért eredmények tényleges és hatékony értékelése céljából egy teljesítményirányítási eljárás - ezen belül teljesítménymutatók - alapján kell megállapítani.
(29)
Az Ügynökség munkaprogramjainak emellett ki kell terjedniük az erőforrások programozására - ideértve az egyes tevékenységekhez hozzárendelt humán- és pénzügyi erőforrásokat -, és figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az Ügynökség új személyzeti igényével kapcsolatos kiadásokat részben a Bizottság ugyanazon, tehát a 2014-2020-as időszakra vonatkozó létszámtervének megfelelő csökkentésével kell kompenzálni.
(30)
Az uniós ügynökségek székhelyéről szóló politikai határozatnak, a földrajzi megoszlás igényének és az új ügynökségek székhelye tekintetében a tagállamok által kitűzött céloknak a sérelme nélkül - amint azt a tagállamok képviselőinek 2003. december 13-án Brüsszelben, állam-, illetve kormányfői szinten megtartott találkozóján elfogadott következtetések tartalmazzák, és az Európai Tanács 2008. júniusi következtetései is felidézik - az Ügynökség helyi irodái helyének kiválasztására irányuló döntéshozatali folyamatban objektív kritériumokat kell figyelembe venni. E kritériumok közé tartozik a helyi irodák megközelíthetősége, az alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők gyermekei számára a megfelelő oktatási infrastruktúrák megléte, a munkaerőpiachoz, a társadalombiztosítási rendszerhez, valamint az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés az alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők családja számára, valamint a végrehajtási és működési költségek.
(31)
A fogadó államoknak konkrét intézkedésekkel, például megfelelő oktatási és közlekedési lehetőségekkel kell biztosítaniuk az Ügynökség zökkenőmentes működéséhez szükséges feltételeket.
(32)
A tagállamok kormányainak képviselői a 2010/803/EU határozattal (10) úgy határoztak, hogy az Ügynökség székhelye Prágában lesz. A Cseh Köztársaság és az Ügynökség közötti fogadási megállapodást 2011. december 16-án kötötték meg, és az 2012. augusztus 9-én lépett hatályba. Úgy tekintendő, hogy a fogadási megállapodás és más különös rendelkezések megfelelnek a 912/2010/EU rendelet követelményeinek.
(33)
A teljes kiadási ciklus alatt az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel, mégpedig a szabálytalanságok megelőzésével és felderítésével, vizsgálatok indításával, az elveszett, jogosulatlanul kifizetett vagy helytelenül kezelt pénzeszközök visszatéríttetésével, valamint adott esetben szankciók alkalmazásával kell védeni.
(34)
Tekintettel arra, hogy az 1285/2013/EU rendelet 8. cikke lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a programok bizonyos elemeinek finanszírozásához további pénzügyi forrásokat bocsássanak rendelkezésre, lehetővé kell tenni az Ügynökség számára, hogy a tagállamokkal közösen folytasson közbeszerzést, amennyiben ez feladatai teljesítéséhez szükséges.
(35)
Az Ügynökségnek az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan a Bizottság biztonsági szabályait kell alkalmaznia. Az Ügynökség a nem minősített, ugyanakkor különleges adatok kezelésére vonatkozó szabályokat is megállapíthat. Ezek a szabályok kizárólag az ilyen információknak az Ügynökség általi kezelésére vonatkozhatnak. A nem minősített, de különleges adatok olyan információk vagy anyagok, amelyeket az Ügynökségnek a Szerződésekben megállapított jogi kötelezettségek és/vagy az adatok érzékenysége miatt kell védenie. Ide tartoznak többek között az EUMSZ 339. cikkében említett szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információk vagy anyagok, az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 4. cikkében említett területekhez tartozó információk vagy a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) hatálya alá tartozó információk.
(36)
A 912/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 912/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 2-8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„2. cikk
Feladatok
Az Ügynökség feladatait az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 14. cikke határozza meg.
3. cikk
Szervek
(1) Az Ügynökség szervei a következők:
a)
az Igazgatótanács;
b)
az ügyvezető igazgató;
c)
az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsa (a továbbiakban: a Biztonsági Akkreditációs Tanács).
(2) Az Ügynökség szervei a 6., a 8., illetve a 11. cikkben meghatározott feladatokat teljesítik.
(3) Az Igazgatótanács és az ügyvezető igazgató, a Biztonsági Akkreditációs Tanács és annak elnöke együttműködik annak érdekében, hogy az Ügynökség működését és a szervei közötti koordinációt az Ügynökség belső szabályai - például az Igazgatótanács eljárási szabályzata, a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzata, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályok, a személyzeti állomány jogállására vonatkozó végrehajtási szabályok és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes szabályok - által meghatározott eljárásokkal összhangban biztosítsa.
4. cikk
Jogállás, helyi irodák
(1) Az Ügynökség az Unió szerve. Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Az Ügynökség minden egyes tagállamban az adott jog szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
(3) Az Ügynökség a tagállamok beleegyezésével a tagállamokban, vagy - a 23. cikkel összhangban - az Ügynökség munkájában részt vevő harmadik országokban helyi irodákat hozhat létre.
(4) Ezen irodák helyét az Ügynökség zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében meghatározott, objektív kritériumok alapján kell kiválasztani.
Az Ügynökségnek a fogadó tagállamokban és fogadó harmadik országokban történő felállítására és működésére, valamint e tagállamok és harmadik országok által az ügyvezető igazgató, az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai, az Ügynökség alkalmazottai és azok családtagjai részére nyújtott kedvezményekre vonatkozó rendelkezéseket az Ügynökség és az adott tagállamok, illetve harmadik országok között elfogadandó különleges szabályok határozzák meg. Az Igazgatótanács jóváhagyja az említett különleges szabályokat.
(5) A fogadó tagállamok és a fogadó harmadik országok a (4) bekezdésben említett különleges szabályok révén biztosítják az Ügynökség zökkenőmentes működéséhez szükséges feltételeket.
(6) Az Ügynökséget - a 11a. cikk (1) bekezdésének f) pontjára is figyelemmel - az ügyvezető igazgatója képviseli.
5. cikk
Igazgatótanács
(1) A 6. cikkben felsorolt feladatok teljesítésére Igazgatótanács jön létre.
(2) Az Igazgatótanács a következőkből áll:
a)
az egyes tagállamok által kinevezett egy-egy képviselő;
b)
a Bizottság által kinevezett négy képviselő;
c)
az Európai Parlament által kinevezett, szavazati joggal nem rendelkező képviselő.
Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjait szakirányú tapasztalataik és szakértelmük alapján nevezik ki.
Az Igazgatótanács tagjainak hivatali ideje négy év, amely egy alkalommal megújítható. Az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására.
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke vagy alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) képviselője és az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: az ESA) képviselője az Igazgatótanács eljárási szabályzatában megállapított feltételek mellett meghívást kap az Igazgatótanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.
(3) Adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselőinek részvételét és annak feltételeit a 23. cikk (1) bekezdésében említett megállapodásokban kell megállapítani, és azoknak meg kell felelniük az Igazgatótanács eljárási szabályzatának.
(4) Az Igazgatótanács a tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén automatikusan az alelnök helyettesíti. Az elnök és az alelnök hivatali ideje két év, amely egyszer megújítható, és akkor jár le, amikor az adott személy igazgatótanácsi tagsága megszűnik.
A Biztonsági Akkreditációs Tanács hatáskörébe tartozik az elnök, az alelnök vagy mindkettő felmentése.
(5) Az Igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.
Az ügyvezető igazgató rendes körülmények között részt vesz a tanácskozásokon, amennyiben az elnök másként nem dönt.
Az Igazgatótanács évente két rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül.
Az Igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot. Az Igazgatótanács tagjait - eljárási szabályzatától függően - tanácsadók vagy szakértők segíthetik.
Az Igazgatótanács titkárságát az Ügynökség biztosítja.
(6) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az Igazgatótanács határozatait a szavazati joggal rendelkező tagjainak abszolút többségével hozza meg.
A (4) bekezdésben említett igazgatótanácsi elnök és alelnök megválasztásához és felmentéséhez, valamint a költségvetés és a munkaprogramok elfogadásához a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség.
(7) A tagállamok képviselői és a Bizottság minden egyes képviselője egy-egy szavazattal rendelkezik. Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban. A 6. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontján, valamint a 6. cikk (5) bekezdésén alapuló határozatok - a III. fejezet szerinti ügyek kivételével -a Bizottság képviselőinek igenlő szavazata hiányában nem fogadhatók el.
Az Igazgatótanács eljárási szabályzata részletesebb szavazási szabályokat állapít meg, különösen azt, hogy egy tag milyen feltételek szerint járhat el egy másik tag nevében.
6. cikk
Az Igazgatótanács feladatai
(1) Az Igazgatótanács gondoskodik arról, hogy az Ügynökség a ráruházott feladatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően teljesítse, és meghoz minden ehhez szükséges határozatot, a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a III. fejezet szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan ellátott hatáskörök sérelme nélkül.
(2) Az Igazgatótanács továbbá a következő feladatokat látja el:
a)
legkésőbb az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig - a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 11. cikk (4) bekezdése a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően - elfogadja az Ügynökségnek az e többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. Az Európai Parlamenttel konzultálni kell e többéves munkaprogrammal kapcsolatban, feltéve ha a konzultáció célja a véleménycsere, és a konzultáció eredménye nem köti az Ügynökséget;
b)
minden év november 15-ig - a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 11. cikk (4) bekezdése b) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően - elfogadja az Ügynökség soron következő évre vonatkozó munkaprogramját;
c)
teljesíti a 13. cikk (5), (6), (10) és (11) bekezdésében, valamint a 14. cikk (5) bekezdésében előírt, költségvetéssel kapcsolatos feladatait;
d)
felügyeli az 1285/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont működését;
e)
e rendelet 21. cikkével összhangban elfogadja az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) végrehajtására vonatkozó szabályokat;
f)
jóváhagyja a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályokat azt követően, hogy e szabályoknak a biztonsági akkreditációt érintő rendelkezéseiről konzultált a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal;
g)
elfogadja a feladatai teljesítéséhez szükséges technikai eljárásokat;
h)
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 11. cikk (4) bekezdése c) pontjának megfelelően kidolgozott rész változtatás nélküli beillesztését követően elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és július 1-jéig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek;
i)
biztosítja a 26. cikkben meghatározott értékelésekből és ellenőrzésekből, továbbá az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból és valamennyi belső és külső ellenőrzési jelentésből származó következtetés és ajánlás megfelelő nyomon követését, és az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak;
j)
az 1285/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett hatáskör-átruházási megállapodások aláírása előtt konzultál az ügyvezető igazgatóval annak kezdeményezésére;
k)
az ügyvezető igazgató javaslata alapján jóváhagyja az 1285/2013/EU rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében említett, az Ügynökség és az ESA közötti munkamegállapodásokat;
l)
az ügyvezető igazgató javaslata alapján csalás elleni stratégiát hagy jóvá;
m)
szükség esetén és az ügyvezető igazgató javaslatai alapján jóváhagyja az Ügynökség szervezeti struktúráit.
n)
elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.
(3) Az Ügynökség személyi állománya tekintetében az Igazgatótanács gyakorolja az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (15) (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat), illetve az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint a munkaszerződések megkötésére felhatalmazott hatóságra ruházott jogokat (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskörök).
Az Igazgatótanács - a személyzeti szabályzat 110. cikke szerinti eljárásnak megfelelően - a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozatot hoz, amellyel az ügyvezető igazgatóra ruházza át a vonatkozó, a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket, továbbá meghatározza e hatáskör-átruházás felülfüggesztésének feltételeit. Az ügyvezető igazgatónak jelentést kell tennie az Igazgatótanács számára ezen átruházott hatáskörök gyakorlásáról. Az ügyvezető igazgató e hatásköröket maga is átruházhatja másra.
Az e bekezdés második albekezdése alkalmazásában, rendkívüli körülmények által indokolt esetben az Igazgatótanács határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek ez utóbbi által másra történt átruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.
A második albekezdéstől eltérve azonban az Igazgatótanács a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökére köteles átruházni az első albekezdésben meghatározott hatásköröket a III. fejezet szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állomány felvétele, értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az ilyen személyi állománnyal szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében.
Az Igazgatótanács elfogadja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtási intézkedéseit a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. A III. fejezet szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állomány felvétele, értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az említett személyi állománnyal szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében az Igazgatótanács először a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal konzultál és megfelelően figyelembe veszi annak észrevételeit.
Az Igazgatótanács elfogad továbbá egy határozatot, amelyben megállapítja a nemzeti szakértőknek az Ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó szabályokat. Az Igazgatótanács e határozat elfogadása előtt konzultál a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal a III. fejezetben említett biztonsági akkreditációs tevékenységekben részt vevő nemzeti szakértők kirendelését illetően, és megfelelően figyelembe veszi annak észrevételeit.
(4) Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki, és annak hivatali idejét a 15b. cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően hosszabbíthatja meg vagy szüntetheti meg.
(5) Az Igazgatótanács fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett a teljesítményét illetően, különös tekintettel az Ügynökség hatáskörébe tartozó biztonsági kérdésekre, kivéve a III. fejezettel összhangban végzett tevékenységeket.
7. cikk
Ügyvezető igazgató
Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató irányítja, aki az Igazgatótanács felügyelete alatt teljesíti feladatait, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot és a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökét a 11. és a 11a. cikkel összhangban megillető hatáskörök sérelme nélkül.
A Bizottság és az Igazgatótanács hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgató feladatai teljesítése során függetlenül jár el, utasításokat kormányoktól vagy más szervtől nem kérhet és nem fogadhat el.
8. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
Az ügyvezető igazgató a következő feladatokat látja el:
a)
a II. és III. fejezet szerinti tevékenységek és határozatok kivételével ellátja az Ügynökség képviseletét, továbbá aláírja az 1285/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett hatáskör-átruházási megállapodásokat, az e rendelet 6. cikke (2) bekezdése j) pontjának megfelelően;
b)
előkészíti az 1285/2013/EU rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében említett, az Ügynökség és az ESA közötti munkamegállapodásokat és az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésének k) pontjával összhangban benyújtja azokat az Igazgatótanácsnak, továbbá az Igazgatótanács jóváhagyását követően aláírja azokat;
c)
előkészíti az Igazgatótanács munkáját és szavazati jog nélkül részt vesz az Igazgatótanács munkájában, az 5. cikk (5) bekezdésének második albekezdésére is figyelemmel;
d)
végrehajtja az Igazgatótanács határozatait;
e)
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 11. cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban elkészített és elfogadott részek kivételével elkészíti az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjait és azokat jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;
f)
a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által a 11a. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban végrehajtott részek kivételével végrehajtja a többéves és az éves munkaprogramokat;
g)
az Igazgatótanács minden egyes ülésére jelentést készít az éves munkaprogram és adott esetben a többéves munkaprogram végrehajtása terén elért eredményekről, amelybe változatlan formában beilleszti a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által a 11a. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban készített részt;
h)
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 11. cikk (4) bekezdésének c) pontjával összhangban, a III. fejezet szerinti tevékenységek vonatkozásában elkészített és jóváhagyott rész kivételével elkészíti az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és azt jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;
i)
minden szükséges intézkedést meghoz, amely biztosítja az Ügynökség e rendeletnek megfelelő működését, ideértve a belső adminisztratív utasítások elfogadását és a hirdetmények közzétételét is;
j)
a 13. cikkel összhangban elkészíti az Ügynökség becsült bevételeket és kiadásokat tartalmazó kimutatás-tervezetét, és a 14. cikkel összhangban végrehajtja a költségvetést;
k)
biztosítja, hogy az Ügynökség a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont üzemeltetőjeként követni tudja a 2004/552/KKBP tanácsi együttes fellépés (16) alapján hozott utasításokat, és betölthesse az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (17) 6. cikkében említett szerepét;
l)
biztosítja az összes vonatkozó, különösen a biztonsághoz kapcsolódó információknak az Ügynökség e rendelet 3. cikke (1) bekezdésében említett szervei közötti áramlását;
m)
tájékoztatja a Bizottságot az Ügynökségnek az 1285/2013/EU rendelet 12. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett, rendszerfejlesztések végrehajtásához szükséges műszaki és üzemeltetési előírásokkal - többek között az elfogadási és felülvizsgálati eljárások meghatározására vonatkozókkal -,valamint az e fejlesztéseket támogató kutatási tevékenységekkel kapcsolatos álláspontjáról;
n)
elkészíti - az e rendelet a III. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben - az Ügynökség szervezeti struktúráit, és azokat jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;
o)
az Ügynökség személyi állománya tekintetében gyakorolja a 6. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott, az említett bekezdés második albekezdésének megfelelően ráruházott hatáskört;
p)
az Igazgatótanács jóváhagyását követően elfogadja a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban a tagállamokban vagy harmadik országokban helyi irodák létrehozásához szükséges intézkedéseket;
q)
biztosítja, hogy a titkárság és a megfelelő működéséhez szükséges összes erőforrás a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak, a 11. cikk (11) bekezdésében említett szerveknek, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének a rendelkezésére álljon;
r)
cselekvési tervet készít a 26. cikkben említett értékelések és ellenőrzések megállapításai és ajánlásai nyomon követésének biztosítása érdekében - a cselekvési tervnek a III. fejezet szerinti tevékenységekre vonatkozó szakasza kivételével -, és a Biztonsági Akkreditációs Tanács által készített rész változatlan formában történő beillesztését követően évente kétszer jelentést nyújt be a Bizottságnak az elért eredményekről, amelyet tájékoztatás céljából az Igazgatótanácsnak is be kell nyújtani;
s)
az Unió pénzügyi érdekei védelmében a következő intézkedéseket hozza meg:
i.
a csalás, korrupció és bármely más jogellenes tevékenység ellen megelőző intézkedéseket és hatékony ellenőrző intézkedéseket hoz;
ii.
szabálytalanságok megállapítása esetén visszatérítteti a jogosulatlanul kifizetett összeget és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű adminisztratív és pénzügyi szankciókat alkalmaz;
t)
kidolgozza az Ügynökség csalás elleni stratégiáját, amely - tekintettel a végrehajtandó intézkedések költség-haszon elemzésére - arányos a csalás kockázataival, és figyelembe veszi az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatainak megállapításait és ajánlásait, és jóváhagyásra benyújtja azt az Igazgatótanácsnak.
2.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„8a. cikk
Munkaprogramok és éves jelentés
(1) Az Ügynökségnek a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott többéves munkaprogramja meghatározza azokat a feladatokat, amelyeket az Ügynökségnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret időszakában teljesítenie kell, beleértve az Ügynökség felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatokkal és tájékoztatással összefüggő feladatokat is. E programnak meg kell határoznia a teljes stratégiai programozást, beleértve a célokat, a részcélokat, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat, valamint a források programozását, ideértve az egyes tevékenységekhez hozzárendelt humán- és pénzügyi erőforrásokat. Figyelembe kell vennie az e rendelet 26. cikkében említett értékelések és ellenőrzések eredményét. A többéves munkaprogramnak tájékoztatás céljából a Bizottság által az Ügynökségre bízott feladatok átruházásának leírását is tartalmaznia kell, beleértve az 1285/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett programirányítási feladatokat is.
(2) Az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett éves munkaprogram a többéves munkaprogramon alapul. Az éves munkaprogram meghatározza azokat a feladatokat, amelyeket az Ügynökségnek a soron következő évben teljesítenie kell, beleértve a felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatokkal és tájékoztatással összefüggő feladatokat is. A többéves munkaprogramnak részletes célokat és várt eredményeket, többek között teljesítménymutatókat kell magában foglalnia. A többéves munkaprogramnak egyértelműen meg kell jelölnie az előző pénzügyi évhez képest új, megváltozott vagy megszűnt feladatokat, valamint a teljesítménymutatók és célértékeik változásait. Az említett programban meg kell határozni az egyes tevékenységek ellátásához szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat is. Tájékoztatás céljából a többéves munkaprogramnak tartalmaznia kell az 1285/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság által az előírtak szerint hatáskör-átruházási megállapodás útján az Ügynökségre bízott feladatokat.
(3) Az ügyvezető igazgató az Igazgatótanács általi elfogadás után továbbítja a többéves és az éves munkaprogramokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, és azokról vezetői összefoglalót tesz közzé.
(4) Az e rendelet 8. cikkének h) pontjában említett éves jelentés információkat tartalmaz a következőkről:
a)
a többéves és az éves munkaprogramok végrehajtása, többek között a teljesítménymutatókra tekintettel;
b)
a költségvetés és a személyzeti politikai terv végrehajtása;
c)
az Ügynökség irányítási és belső ellenőrzési rendszerei, valamint az 1285/2013/EU rendelet 11. cikkének e) pontjában említett projektirányítási rendszerek és technikák végrehajtásában elért eredmények;
d)
az Ügynökség környezetvédelmi teljesítményének javítására tett intézkedések;
e)
a külső és belső ellenőrzések megállapításai, valamint az ellenőrzések ajánlásainak és a mentesítésről szóló ajánlásoknak a nyomon követése;
f)
az ügyvezető igazgató megbízhatósági nyilatkozata.
Az éves jelentésről készült vezetői összefoglalót közzé kell tenni.”
3.
A 9. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az 1285/2013/EU rendelet 16. cikkével összhangban, ha a rendszerek üzemeltetése érintheti az Unió vagy a tagállamok biztonságát, a 2004/552/KKBP együttes fellépésben előírt eljárásokat kell alkalmazni.”
4.
A 10. és 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„10. cikk
Általános elvek
Az ebben a fejezetben említett, az európai GNSS-rendszerekre vonatkozó biztonsági akkreditációs tevékenységeket a következő elveknek megfelelően kell végezni:
a)
a biztonsági akkreditációs tevékenységekre és határozatokra az Unió és a tagállamok biztonság iránti kollektív felelősségével összefüggésben kerül sor;
b)
törekedni kell arra, hogy a határozatok konszenzussal szülessenek meg;
c)
a biztonsági akkreditációs tevékenységeket kockázatértékelés és -kezelés alkalmazásával kell végezni, mérlegelve az Európai GNSS rendszerek biztonságát érintő kockázatokat, valamint bármely kockázatcsökkentő intézkedés költségeire vagy időzítésére gyakorolt hatásokat, és figyelembe véve azon célt, hogy a rendszerek általános biztonsági szintje ne csökkenjen;
d)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakembereknek kell meghozniuk, objektív módon járva el;
e)
törekedni kell arra, hogy a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt féllel sor kerüljön konzultációra;
f)
a biztonsági akkreditációs tevékenységeket minden érdekeltnek egy biztonsági akkreditációs stratégia alapján kell végeznie, az Európai Bizottság 1285/2013/EU rendeletben meghatározott szerepének a sérelme nélkül;
g)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat - az alkalmazandó biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamatnak megfelelően - a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni;
h)
folyamatos, átlátható és teljes mértékben érthető monitoring folyamatnak kell biztosítania, hogy az európai GNSS-rendszereket érintő biztonsági kockázatok ismertek legyenek, hogy a kockázatok elfogadható szintre történő csökkentését szolgáló biztonsági intézkedések kerüljenek meghatározásra, figyelemmel az Unió és tagállamai biztonsági igényeire és a programok zökkenőmentes működése érdekében, valamint hogy ezen intézkedések alkalmazására az alapos védelem elvével összhangban kerüljön sor. Az ilyen intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell. A biztonsági kockázatok értékelésére és kezelésére vonatkozó folyamatot a programokban érdekelt feleknek közösen, iteratív folyamatként kell kezelniük;
i)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat mind a Bizottságtól és a programok végrehajtásáért és a szolgáltatásnyújtásért felelős egyéb szervektől, mind pedig az Ügynökség ügyvezető igazgatójától és Igazgatótanácsától szigorúan függetlenül kell meghozni;
j)
a biztonsági akkreditációs tevékenységek végzésekor megfelelően figyelembe kell venni, hogy a Bizottság és a biztonsági rendelkezések végrehajtásáért felelős hatóságok között megfelelő koordinációra van szükség;
k)
az EU-minősített adatokat a programok végrehajtásában részt vevő minden érdekelt félnek a vonatkozó, az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos tanácsi és bizottsági biztonsági szabályokban megállapított alapelveknek és minimumkövetelményeknek megfelelően kell kezelnie és védenie.
11. cikk
Biztonsági Akkreditációs Tanács
(1) Az e cikkben meghatározott feladatok teljesítésére létrejön az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsa (a továbbiakban: Biztonsági Akkreditációs Tanács).
(2) A Biztonsági Akkreditációs Tanács az 1285/2013/EU rendelettel a Bizottságra ruházott - különösen a biztonságot érintő kérdésekkel kapcsolatos - felelősség, továbbá a biztonsági akkreditációt illető tagállami hatáskörök sérelme nélkül teljesíti a feladatait.
(3) A Biztonsági Akkreditációs Tanács - biztonsági akkreditációs hatóságként - az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjával összefüggésben felelős az alábbiakért:
a)
a következőket megállapító biztonsági akkreditációs stratégia meghatározása és jóváhagyása:
i.
az európai GNSS-rendszerek akkreditálásának elvégzéséhez és fenntartásához, valamint más rendszerekkel való potenciális összekapcsolásukhoz szükséges tevékenységek köre;
ii.
az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjára vonatkozó eljárás a megkövetelt biztonsági szinttel arányos részletességgel és a jóváhagyás feltételeinek egyértelmű meghatározásával; ezt az eljárást a vonatkozó, különösen az 1285/2013/EU rendelet 13. cikkében említett követelményekkel összhangban kell lefolytatni;
iii.
az akkreditációs eljárásban érdekelt felek szerepe;
iv.
a programok szakaszaihoz illeszkedő akkreditációs ütemterv, különös tekintettel az infrastruktúra telepítésére, a szolgáltatásnyújtásra és a fejlesztésre;
v.
a rendszerekhez kapcsolt hálózatoknak és a Galileo program alapján létrehozott rendszerhez kapcsolt PRS-berendezéseknek a tagállamok biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervei által elvégzendő biztonsági akkreditációjának elvei;
b)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatok meghozatala, különösen a műholdak felbocsátásának jóváhagyása, a rendszerek különböző konfigurációkban és különböző szolgáltatások számára történő üzemeltetésének engedélyezése, az űrbeli jeladás, valamint a földi állomások üzemeltetésének engedélyezése vonatkozásában. A Biztonsági Akkreditációs Tanács a Galileo program alapján létrehozott rendszerhez kapcsolt hálózatok és PRS-berendezések tekintetében kizárólag annak engedélyezéséről hoz - a tagállamok biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szerveitől kapott vélemény és az általános biztonsági kockázatok figyelembevételével - határozatot, hogy meghatározott szervek PRS-vevőkészülékeket és PRS biztonsági modulokat fejlesszenek ki és gyártsanak.
c)
a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó minden dokumentum megvizsgálása, továbbá jóváhagyása azon dokumentumok kivételével, amelyeket a Bizottság fogad el az 1285/2013/EU rendelet 13. cikke, valamint az 1104/2011/EU határozat 8. cikke alapján;
d)
hatáskörén belül tanácsadás a Bizottságnak az 1285/2013/EU rendelet 13. cikkében, valamint az 1104/2011/EU határozat 8. cikkében említett jogi aktusok szövegtervezetének a kidolgozásához, beleértve a biztonsági működési eljárások létrehozását, és álláspontjához nyilatkozat csatolása;
e)
a 10. cikk h) pontjában említett monitoring folyamattal összhangban kidolgozott biztonságikockázat-értékelés vizsgálata és jóváhagyása, figyelembe véve az e bekezdés c) pontjában említett dokumentumoknak való megfelelést, valamint az 1285/2013/EU rendelet 13. cikkének és az 1104/2011/EU határozat 8. cikkének megfelelően kidolgozott dokumentumoknak való megfelelést; a Bizottsággal folytatott együttműködés a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében;
f)
az e rendelet 12. cikkének b) pontjával összhangban biztonsági értékelések, vizsgálatok vagy felülvizsgálatok elvégzésével vagy támogatásával az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjával összefüggő biztonsági intézkedések végrehajtásának ellenőrzése;
g)
az elektronikus lehallgatás ellen védelmet biztosító engedélyezett termékek (TEMPEST) és intézkedések, valamint az európai GNSS-rendszerek biztonságát szolgáló jóváhagyott kriptográfiai termékek kiválasztásának jóváhagyása;
h)
az európai GNSS-rendszerek egyéb rendszerekkel való összekapcsolásának jóváhagyása, vagy adott esetben részvétel az összekapcsolásnak a biztonsági kérdésekben illetékes, megfelelő szervvel való közös jóváhagyásában;
i)
megállapodás az érintett tagállammal a 12. cikk c) pontjában említett, a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványról;
j)
az e cikk (11) bekezdésében említett kockázati jelentések alapján a Bizottság tájékoztatása az általa készített kockázatértékelésről, és egy adott biztonsági akkreditációs határozat tekintetében tanácsadás a Bizottság számára a fennmaradó kockázat kezelési lehetőségeit illetően;
k)
a Bizottsággal szoros együttműködésben a Tanács konkrét kérésére a Tanács támogatása a 2004/552/KKBP együttes fellépés végrehajtásában;
l)
a feladatai teljesítéséhez szükséges konzultációk lefolytatása.
(4) A Biztonsági Akkreditációs Tanács ezen túlmenően:
a)
elkészíti és jóváhagyja a többéves munkaprogramnak a 8a. cikk (1) bekezdésében meghatározott, az e fejezet szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és azt időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön a többéves munkaprogramba;
b)
elkészíti és jóváhagyja az éves munkaprogramnak a 8a. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az e fejezet szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és azt időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az említett munkaprogramba;
c)
elkészíti és jóváhagyja az éves jelentésnek a 6. cikk (2) bekezdésének h) pontjában meghatározott, az Ügynökség e fejezet szerinti tevékenységeire és kilátásaira, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez és kilátások megvalósításához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokra vonatkozó részét, és azt időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves jelentésbe;
d)
elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.
(5) A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot arról, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által tervezett határozatok hogyan befolyásolják a programok megfelelő lebonyolítását és a fennmaradó kockázatok kezelésére vonatkozó tervek végrehajtását. A Biztonsági Akkreditációs Tanács figyelembe veszi a Bizottság ilyen véleményét.
(6) A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak a Bizottság a címzettje.
(7) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, a Bizottság egy képviselőjéből és a főképviselő egy képviselőjéből áll. A tagállamok, a Bizottság és a főképviselő törekednek arra, hogy korlátozzák képviselőik cserélődését a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban. A Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjainak hivatali ideje négy év, amely egy alkalommal megújítható. Az ESA egy képviselője meghívást kap a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre. Kivételes esetben harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy ezeken az üléseken az e harmadik országokat vagy nemzetközi szervezeteket közvetlenül érintő kérdésekben megfigyelői minőségben részt vegyenek. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői részvételének szabályait és annak feltételeit a 23. cikk (1) bekezdésében említett megállapodásokban kell megállapítani, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának.
(8) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével tagjai közül egy elnököt és egy alelnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén automatikusan az alelnök helyettesíti.
A Biztonsági Akkreditációs Tanács felmentheti az elnököt, az alelnököt vagy mindkettőt. A felmentésre vonatkozó határozatot kétharmados többséggel fogadja el.
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének és alelnökének hivatali ideje két év, amely egy alkalommal megújítható. Az elnök vagy az alelnök hivatali ideje akkor jár le, amikor az adott személy biztonsági akkreditációs tanácsi tagsága megszűnik
(9) A Biztonsági Akkreditációs Tanács rendelkezésére áll minden olyan emberi és anyagi erőforrás, amely az igazgatási támogatási feladatok megfelelő ellátásához szükséges, és amely lehetővé teszi a Biztonsági Akkreditációs Tanács, valamint a (11) bekezdésben említett szervek számára, hogy feladataikat - különösen a dokumentumok kezelését, a biztonsági eljárások végrehajtásának megindítását és ellenőrzését, a rendszerbiztonsági ellenőrzéseket, a határozatok előkészítését és az ülések szervezését - függetlenül teljesíthessék. A 10. cikk i) pontjában meghatározott önállósági és függetlenségi elvek sérelme nélkül hozzáféréssel rendelkezik továbbá a feladatai teljesítéséhez szükséges, az Ügynökség rendelkezésére álló valamennyi információhoz.
(10) A program céljaival összhangban a Biztonsági Akkreditációs Tanács és az ellenőrzése alá tartozó ügynökségi személyi állomány olyan módon végzi a munkáját, amely biztosítja az Ügynökség többi tevékenységével, különösen a rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó működési tevékenységekkel szembeni önállóságot és függetlenséget. E célból az Ügynökségen belül szervezetileg ténylegesen szét kell választani az e fejezet szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állományt és az Ügynökség személyi állományának többi részét. A Biztonsági Akkreditációs Tanács haladéktalanul tájékoztatja az ügyvezető igazgatót, az Igazgatótanácsot és a Bizottságot bármely olyan körülményről, amely veszélyeztetheti önállóságát vagy függetlenségét. Abban az esetben, ha az Ügynökségen belül nem orvosolható a helyzet, a Bizottság a megfelelő felekkel konzultálva megvizsgálja azt. E vizsgálat eredményének alapján a Bizottság megteszi az Ügynökség által végrehajtandó, megfelelő enyhítő intézkedéseket, és ezekről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(11) A Biztonsági Akkreditációs Tanács speciális alárendelt, az utasításai alapján működő szerveket hoz létre, amelyek feladata speciális ügyek kezelése. A Biztonsági Akkreditációs Tanács, miközben biztosítja a munka szükséges folyamatosságát, létrehoz egy testületet, amelynek feladata a biztonsági elemzéseknek a vonatkozó kockázati jelentések elkészítéséhez szükséges felülvizsgálata és tesztelése, segítve a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot határozatainak előkészítésében. A Biztonsági Akkreditációs Tanács az említett testület munkájának elősegítése érdekében szakértői csoportokat hozhat létre és szüntethet meg.
(12) A tagállamok hatáskörének, valamint az Ügynökség 1285/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett feladatának a sérelme nélkül, a Galileo program kiépítési szakasza során a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett létre kell hozni egy tagállami szakértői csoportot a kriptográfiai terjesztési hatóságnak (CDA) az EU kriptográfiai anyagok kezelésével kapcsolatos feladatainak teljesítésére, különösen az alábbiak tekintetében:
i.
a Galileo-program keretében létrehozott rendszer működéséhez szükséges repülési és egyéb rejtjelkulcsok kezelése;
ii.
a PRS kulcsainak könyvelésére, biztonságos kezelésére, tárolására és terjesztésére vonatkozó eljárások kialakításának és végrehajtásának ellenőrzése.
(13) Amennyiben nem alakul ki az e rendelet 10. cikkében szereplő általános elvek szerinti konszenzus, a Biztonsági Akkreditációs Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkében előírt többséggel és az e rendelet 9. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül hozza meg határozatait. A Bizottság képviselője és a főképviselő képviselője nem vesz részt a szavazásban. A Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozatokat a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke írja alá.
(14) A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a biztonsági akkreditációs határozatok elfogadása hogyan befolyásolja a programok megfelelő lefolytatását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozat jelentős hatással lehet a programok megfelelő lebonyolítására, például a költségek, a menetrend vagy a teljesítmény tekintetében, azonnal értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(15) A Bizottság - az Európai Parlament és a Tanács egy hónapon belül kinyilvánítandó véleményének figyelembevételével - az 1285/2013/EU rendelettel összhangban bármely megfelelő intézkedést elfogadhat.
(16) Az Igazgatótanácsot meghatározott időközönként tájékoztatni kell a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban folyó munka állásáról.
(17) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a munkarendjének kialakításakor figyelembe veszi az 1285/2013/EU rendelet 27. cikkében említett éves munkaprogramját.”
5.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„11a. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének feladatai
(1) A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke a következő feladatokat látja el:
a)
a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett irányítja a biztonsági akkreditációs tevékenységeket;
b)
a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett végrehajtja az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjainak e fejezet szerinti részét;
c)
együttműködik az ügyvezető igazgatóval annak érdekében, hogy segítse a 13. cikk (3) bekezdésében említett létszámtervnek és az Ügynökség szervezeti struktúráinak a kialakításában;
d)
elkészíti a 8. cikk g) pontjában említett, az elért eredményekről szóló jelentésnek az e fejezet szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt időben benyújtja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak annak érdekében, hogy az bekerülhessen az elért eredményekről szóló jelentésbe;
e)
elkészíti a 8. cikk h), illetve r) pontjában említett éves jelentésnek és cselekvési tervnek az e fejezet szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és időben benyújtja azokat az ügyvezető igazgatónak;
f)
az e fejezet szerinti tevékenységekkel és határozatokkal kapcsolatban képviseli az Ügynökséget;
g)
az Ügynökségnek az e fejezet által érintett tevékenységeket végző személyi állománya tekintetében gyakorolja a 6. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, a 6. cikk (3) bekezdésének negyedik albekezdésének megfelelően rá ruházott hatáskört.
(2) Az e fejezet szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan az Európai Parlament és a Tanács felhívhatja a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökét, hogy az említett intézmények előtt folytassanak véleménycserét az Ügynökség munkájáról és kilátásairól, többek között a többéves és az éves munkaprogramokról is.”
6.
A 12. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„b)
nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban, valamint a tagállamok állampolgárainak állampolgárság alapján történő megkülönböztetése nélkül, a biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervek egyetértésével és annak felügyelete mellett lehetővé teszik a Biztonsági Akkreditációs Tanács által kinevezett és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerek biztonságával kapcsolatos valamennyi információhoz és területhez és/vagy helyszínhez hozzáférjenek, többek között a Biztonsági Akkreditációs Tanács által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek, valamint a 10. cikk h) pontjában említett biztonsági kockázatok monitoring folyamatának céljából. Ezeket az ellenőrzéseket és teszteket a következő elveknek megfelelően kell végezni:
i.
hangsúlyozni kell a biztonság és a hatékony kockázatkezelés fontosságát az ellenőrzött szervezeteken belül;
ii.
ajánlásokat kell tenni olyan ellenintézkedésekre vonatkozóan, amelyek a minősített adatok bizalmas jellegének, sértetlenségének vagy rendelkezésre állásának sérülése által okozott hatás enyhítését szolgálják.”
7.
A 13. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az ügyvezető igazgató - a III. fejezet szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben - kimutatástervezetet készít az Ügynökség következő pénzügyi évre vonatkozó becsült bevételeiről és kiadásairól, világosan elkülönítve a kimutatástervezetnek az Ügynökség biztonsági akkreditációs tevékenységeivel és egyéb tevékenységeivel kapcsolatos elemeit. A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke az említett tervezetről nyilatkozatot készíthet, az ügyvezető igazgató pedig a kimutatástervezetet és az említett nyilatkozatot a létszámtervvel együtt megküldi az Igazgatótanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak.”;
b)
az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5) A becsült bevételek és kiadások kimutatástervezete alapján az Igazgatótanács - a III. fejezet szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal szoros együttműködésben - minden évben elkészíti az Ügynökség becsült bevételeit és kiadásait tartalmazó, a következő pénzügyi évről szóló kimutatást.
(6) Az Igazgatótanács március 31-ig továbbítja a kimutatástervezetet - amely magában foglalja a létszámtervet, valamint az ideiglenes éves munkaprogramot - a Bizottságnak és azon harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek, amelyekkel az Unió a 23. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapodásokat kötött.”
8.
A 14. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(10) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján az N + 2. év április 30-áig mentesíti az ügyvezető igazgatót az N. évi költségvetés végrehajtása tekintetében, kivéve a költségvetésnek az adott esetben az 1285/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdése alapján az Ügynökségre ruházott feladatokra vonatkozó részének a végrehajtását, amelyre a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 164. és 165. cikkében előírt eljárás alkalmazandó.
9.
A rendelet a következő fejezettel egészül ki:
„IVa. FEJEZET
HUMÁNERŐFORRÁS
15a. cikk
Személyi állomány
(1) Az Ügynökség által alkalmazott személyekre az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazása céljából az Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak.
(2) Az Ügynökség személyi állományának olyan alkalmazottakból kell állnia, akiknek a felvételét az Ügynökség szükségesnek ítéli annak érdekében, hogy feladatait teljesíteni tudja. A személyi állomány tagjainak az általuk kezelt adatok minősítésének megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.
(3) Az Ügynökség belső szabályainak, például az Igazgatótanács eljárási szabályzatának, a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályoknak, a személyzeti szabályzat alkalmazására vonatkozó szabályoknak és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályoknak a 10. cikk i) pontjának megfelelően biztosítaniuk kell a biztonsági akkreditációs tevékenységeket végző személyi állománynak az Ügynökség többi tevékenységét végző személyi állományával szembeni önállóságát és függetlenségét.
15b. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése és hivatali ideje
(1) Az ügyvezető igazgatót az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke a) pontjának megfelelően az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként kell foglalkoztatni.
(2) Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki, érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata alapján, egy pályázati felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt való közzétételét követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga után a Bizottság által javasolt jelöltek közül.
Az Igazgatótanács által kiválasztott jelölt, amint lehetséges, felkérhető arra, hogy nyilatkozatot tegyen az Európai Parlament előtt, és hogy válaszoljon a parlamenti képviselők kérdéseire.
Az ügyvezető igazgatóval történő szerződéskötés során az Ügynökséget az Igazgatótanács elnöke képviseli.
Az Igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó határozatát tagjainak kétharmados többségével fogadja el.
(3) Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Hivatali idejének lejártával a Bizottság értékelést készít az ügyvezető igazgató teljesítményéről, az Ügynökség jövőbeli feladatainak és kihívásainak figyelembevételével.
Az Igazgatótanács - a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével - az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb négy évre meghosszabbíthatja.
Az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbításáról szóló határozatot az Igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével fogadja el.
Az az ügyvezető igazgató, akinek a hivatali idejét meghosszabbították, ezt követően nem vehet részt az ugyanazon álláshelyre vonatkozó kiválasztási eljárásban.
Ha az Igazgatótanácsnak szándékában áll meghosszabbítani az ügyvezető igazgató hivatali idejét, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. A meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottságai előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a képviselők kérdéseire.
(4) Az Igazgatótanács a Bizottságnak vagy tagjai egyharmadának a javaslata alapján, tagjainak kétharmados többségével hozott határozattal felmentheti az ügyvezető igazgatót.
(5) Az Európai Parlament és a Tanács felhívhatja az ügyvezető igazgatót, hogy az említett intézmények előtt folytassanak véleménycserét az Ügynökség munkájáról és kilátásairól, többek között a többéves és az éves munkaprogramról is. Ez a véleménycsere nem érinthet a III. fejezet szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdéseket.
15c. cikk
Kirendelt nemzeti szakértők
Az Ügynökséghez nemzeti szakértőket rendelhetnek ki. E szakértőknek az általuk kezelt adatok minősítésének megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük. Ezekre az alkalmazottakra a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek nem vonatkoznak.”
10.
A 16. és 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„16. cikk
A csalás megelőzése
(1) A csalás, a korrupció és bármely egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) korlátozás nélkül alkalmazandó az Ügynökségre. E célból az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (20), és az e megállapodás mellékletében szereplő határozatmintát követve meghozza az Ügynökség személyzetére, illetve a kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.
(2) A Számvevőszék az Ügynökség által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, az Unió pénzügyi forrásaiból az Ügynökségen keresztül részesülő szerződő feleket, illetve alvállalkozókat az eljuttatott dokumentumok alapján vagy helyszíni ellenőrzések révén ellenőrzésnek vetheti alá.
(3) Az Ügynökség által nyújtott vissza nem térítendő támogatások, illetve az általa megkötött szerződések tekintetében az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendelettel, valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (21) összhangban vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathat az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából.
(4) E cikk (1), (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül az Ügynökség és a harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek közötti együttműködési megállapodásokban, az Ügynökség harmadik felekkel kötött szerződéseiben és vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásaiban, valamint az Ügynökség finanszírozási határozataiban kifejezetten elő kell írni, hogy a Számvevőszék és az OLAF hatáskörüknek megfelelően ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhetnek.
17. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Ügynökségre és a 15a. cikkben említett személyi állományára az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv alkalmazandó.
11.
A 18. cikket el kell hagyni.
12.
A 22. és 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„22. cikk
A minősített vagy különleges adatokra vonatkozó biztonsági szabályok
(1) Az Ügynökség az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan a Bizottság biztonsági szabályait alkalmazza.
(2) Az Ügynökség a belső szabályaiban rendelkezéseket állapíthat meg a minősítés nélküli, ugyanakkor különleges adatok kezelésére vonatkozóan. Az ilyen rendelkezéseknek többek között ezen adatok cseréjére, kezelésére és tárolására kell kiterjedniük.
22a. cikk
Összeférhetetlenség
(1) Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai, az ügyvezető igazgató, valamint a kirendelt nemzeti szakértők és a megfigyelők kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról vagy meglétéről. E nyilatkozatoknak pontosaknak és teljeseknek kell lenniük. A nyilatkozatot a hivatalba lépéskor, írásban kell megtenni, majd évente meg kell újítani. A nyilatkozatot szükség esetén - és különösen az érintett személyek személyes körülményeiben bekövetkezett releváns változás esetén - aktualizálni kell.
(2) Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai, az ügyvezető igazgató, valamint a kirendelt nemzeti szakértők, a megfigyelők és az ad hoc munkacsoportokban részt vevő külső szakértők minden olyan ülés előtt, amelyen részt vesznek, pontos és teljes nyilatkozatot tesznek a napirendi pontokkal kapcsolatban a függetlenségüket esetleg befolyásoló bármilyen érdekeltségük hiányáról vagy meglétéről, és érdekeltségük esetén tartózkodnak bármely napirendi pontról folytatott megbeszélésen vagy szavazáson való részvételtől.
(3) Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács az eljárási szabályzatában megállapítja az (1) és (2) bekezdésben említett érdekeltségi nyilatkozatra és az összeférhetetlenség elkerülésére és kezelésére vonatkozó gyakorlati szabályokat.
23. cikk
Harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvétele
(1) Az Ügynökség nyitott harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvétele előtt. A részvételről és annak feltételeiről az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között megkötött megállapodásban kell rendelkezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében szereplő eljárásnak megfelelően.
(2) E megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban gyakorlati szabályokat kell kidolgozni a harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek az Ügynökség munkájában való részvételére, beleértve azon szabályokat is, amelyek az Ügynökség által vállalt kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásokra és a személyi állományra vonatkoznak.
23a. cikk
Közös közbeszerzés a tagállamokkal
Feladatai teljesítése érdekében az Ügynökség az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (22) összhangban közös közbeszerzést folytathat a tagállamokkal.
13.
A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„26. cikk
Felülvizsgálat, értékelés és ellenőrzés
(1) A Bizottság 2016. december 31-ig, majd azt követően ötévente értékeli az Ügynökséget, különösen annak hatása, hatékonysága, megfelelő működése, munkamódszerei, valamint a kezelésében lévő erőforrások iránti szükségletei és azok felhasználása tekintetében. Az értékelésnek elsősorban az Ügynökség által végzett feladatok körében vagy jellegében bekövetkezett változásoknak és e változások pénzügyi hatásának a vizsgálatát kell magában foglalnia. Az értékelésben ki kell térni arra, hogy az Ügynökség hogyan alkalmazza az összeférhetetlenségi politikáját, és szerepeltetni kell azokat a körülményeket is, amelyek veszélyeztethették a Biztonsági Akkreditációs Tanács önállóságát és függetlenségét.
(2) A Bizottság az értékelésről szóló jelentést és annak megállapításait benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Ügynökség Igazgatótanácsának és Biztonsági Akkreditációs Tanácsának. Az értékelés eredményeit a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni.
(3) Minden második értékelésnek ki kell terjednie az Ügynökség mérlegének a célok és feladatok tekintetében végzett vizsgálatára is. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a számára kijelölt célok és feladatok tekintetében már nem indokolt, a Bizottság adott esetben javasolhatja e rendelet hatályon kívül helyezését.
(4) Az Igazgatótanács vagy a Bizottság kérésére az Ügynökség teljesítményét külső ellenőrzésnek lehet alávetni.”
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.