РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1275/2013 НА КОМИСИЯТА
от 6 декември 2013 година
за изменение на приложение I към Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на максимално допустимите граници за арсен, кадмий, олово, нитрити, етерично синапено масло и вредни ботанически примеси
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 май 2002 г. относно нежеланите вещества в храните за животни (1), и по-специално член 8, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
С Директива 2002/32/ЕО се забранява използването на продукти, предназначени за хранене на животни, които съдържат нива на нежелани вещества над максимално допустимите граници, посочени в приложение I към същата директива.
(2)
Някои формулации с дългосрочно действие на допълващи фуражи, предназначени за специфични хранителни цели, с висока концентрация на микроелементи неизбежно съдържат количества арсен, кадмий или олово над максимално допустимите граници, установени за посочените тежки метали в допълващите фуражи. По-високите максимално допустими граници за тези тежки метали във формулации с дългосрочно действие обаче не пораждат рискове за здравето на животните и за общественото здраве или за околната среда, тъй като експозицията на животните към тежки метали при употребата на тези конкретни формулации с дългосрочно действие е значително по-ниска от тази при други допълващи фуражи, съдържащи микроелементи. Поради това е целесъобразно да се определят по-високи максимално допустими граници за посочените тежки метали в такива формулации с дългосрочно действие с високи нива на съдържание на микроелементи.
(3)
Налице са данни, че равнището на арсен във фуражната добавка железен карбонат след промяна на района на производство в някои случаи надвишава настоящата максимално допустима граница. За да се гарантира снабдяването с железен карбонат на европейския пазар, е целесъобразно да се увеличи максимално допустимата граница на арсен в железния карбонат. Посоченото увеличение не влияе неблагоприятно на здравето на животните и на общественото здраве или на околната среда, тъй като максимално допустимите граници, установени за арсен в допълващи и пълноценни фуражи, остават непроменени.
(4)
Неотдавна референтната лаборатория на Европейския съюз за тежки метали във фуражите и храните (EURL-HM) установи значителна разлика между аналитичните резултати, получени при прилагане на различните методи на екстракция, използвани понастоящем за определяне на олово в каолинова глина и във фуражи, съдържащи каолинова глина (2). Преди не се наблюдаваха значителни разлики между равнищата на тежки метали в минералните фуражи при прилагане на различни методи на екстракция (3). Максимално допустимите граници за тежки метали се отнасят до „аналитично определяне на олово, при което екстракцията се извършва в азотна киселина (5 % w/w) в продължение на 30 минути при температура на кипене“. Следователно е целесъобразно да се предвиди използването на посочения метод на екстракция за определяне на олово в каолинова глина.
(5)
Понастоящем не се прилагат максимално допустими граници по отношение на нитрити в продукти и странични продукти, получени от захарно цвекло и захарна тръстика, както и от производство на нишесте. В светлината на развитието на научните и техническите познания същият подход следва да се прилага за продукти и странични продукти от производството на алкохолни напитки.
(6)
В светлината на развитието на научните и техническите познания е целесъобразно да се определи същата максимално допустима граница за етерично синапено масло в Camelina sativa и за продукти, получени от нея, както за кюспето от рапично семе.
(7)
Видовете Brassica са посочени като вредни ботанически примеси поради високото им съдържание на етерично синапено масло (изразено като алил изотиоцианати). В своето становище относно глюкозинолатите (алил изотиоцианати) като нежелани вещества в храните за животни (4) Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) заключи, че неблагоприятните въздействия при животни са свързани като цяло с общото количество глюкозинолати в хранителния режим. Ако се измерва общото количество глюкозинолати, ще се открият и примеси, причинени от наличието на продукти от Brassica juncea ssp., Brassica nigra и Brassica carinata. Поради това е целесъобразно от раздел VI на приложение I за вредните ботанически примеси да бъдат заличени продуктите, получени от тези видове, с изключение на семената, а по отношение на фуражните суровини, получени от тези видове Brassica, да се определи същата максимално допустима граница за етерично синапено масло, както за кюспето от рапично семе.
(8)
Целесъобразно е да се използват наименованията на фуражните суровини, както са посочени в Регламент (ЕС) № 68/2013 на Комисията от 16 януари 2013 г. относно Каталога на фуражните суровини (5).
(9)
Поради това Директива 2002/32/ЕО следва да бъде съответно изменена.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Директива 2002/32/ЕО се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 6 декември 2013 година.
A BIZOTTSÁG 1275/2013/EU RENDELETE
(2013. december 6.)
2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a kadmium, az ólom, a nitritek, az illékony mustárolaj és a káros botanikai szennyeződések maximális szintje tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2002/32/EK irányelv előírja, hogy tilos felhasználni olyan, takarmányozásra szánt termékeket, amelyek az I. mellékletében megállapított maximális szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.
(2)
A nyomelemeket nagy koncentrációban tartalmazó, különleges táplálási célokat szolgáló, a hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációban előállított kiegészítő takarmányok arzén-, kadmium- vagy ólomtartalma elkerülhetetlenül magasabb, mint az e nehézfémek takarmányokban való előfordulásának vonatkozásában megállapított maximális szint. Ugyanakkor az, hogy a hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációkban előforduló e nehézfémekre vonatkozó maximális szint magasabb, sem állat-egészségügyi, sem közegészségügyi szempontból, sem pedig a környezet szempontjából nem jár veszéllyel, mivel e specifikus, hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációk felhasználásával az állatok expozíciója jelentősen alacsonyabb, mint egyéb, nyomelemeket tartalmazó, kiegészítő takarmányok esetében. Ezért célszerű a nyomelemeket nagy koncentrációban tartalmazó, hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációkban előforduló nehézfémek vonatkozásában magasabb maximális szintet megállapítani.
(3)
A Bizottsághoz olyan adatokat nyújtottak be, amelyek azt mutatják, hogy a gyártás helyének változását követően a vas-karbonát adalékanyagban előforduló arzén szintje bizonyos esetekben meghaladja a jelenlegi maximális szintet. A vas-karbonát európai piacon való hozzáférhetőségének szavatolása érdekében célszerű a vas-karbonátban előforduló arzén maximális szintjének növelése. A növelés sem állat-egészségügyi, sem közegészségügyi szempontból, sem pedig a környezet szempontjából nem jár káros hatással, mivel a kiegészítő takarmányban és a teljes értékű takarmányban előforduló arzénra megállapított maximális szint változatlan marad.
(4)
A közelmúltban az élelmiszerben és takarmányban előforduló nehézfémekkel foglalkozó referencialaboratórium jelentős különbséget mutatott ki a kaolinittartalmú agyagban, illetve a kaolinittartalmú agyagot tartalmazó takarmányban előforduló ólom meghatározására jelenleg alkalmazott különböző kivonásos módszerek alkalmazásával kapott analitikai eredmények között (2). Korábban nem mutattak ki jelentős különbséget a különböző kivonásos módszerek alkalmazásával kapott, az ásványi takarmányban előforduló nehézfémek szintjére vonatkozó eredmények között (3). A takarmányban előforduló nehézfémek maximális szintjei „az ólom egy adott analitikai meghatározására vonatkoznak, amely során a kivonás salétromsavban (5 % m/m) történik 30 percen át forráshőmérsékleten”. Ezért célszerű a kaolinittartalmú agyagban előforduló ólom meghatározására e kivonásos módszer alkalmazását előírni.
(5)
A nitrit tekintetében a cukorrépából és cukornádból előállított, valamint keményítőgyártásból származó termékek és melléktermékek vonatkozásában jelenleg nincs megállapítva maximális szint. Tekintettel a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésére, ugyanezt kell alkalmazni az alkoholtartalmú italok gyártásából származó termékekre és melléktermékekre.
(6)
Tekintettel a tudományos és műszaki ismeretekre, helyénvaló a Camelina sativában és az abból származó termékekben előforduló illékony mustárolaj maximális szintjét a repcemagpogácsa tekintetében meghatározott maximális szinttel egyező szinten meghatározni.
(7)
A Brassica fajt káros botanikai szennyeződésként sorolták be (allil-izotiocianátban kifejezett) magas illékonymustárolaj-tartalma miatt. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a glukozinolátokról (allil-izotiocianátok) mint az állati takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló véleményében (4) megállapította, hogy a káros hatások rendszerint az étrendben előforduló összes glukozinolát mennyiségével hozhatók összefüggésbe. A teljes glukozinolátmennyiség mérése esetén a Brassica juncea ssp., Brassica nigra és Brassica carinata növényekből származó termékek jelenléte által okozott szennyeződések is kimutathatók. Ezért helyénvaló az I. melléklet VI. szakaszából (Káros botanikai szennyeződések) törölni az e fajokból készült termékeket (a magvak kivételével), valamint az e Brassica fajokból származó takarmány-alapanyagok tekintetében az illékony mustárolaj maximális szintjét a repcemagpogácsa tekintetében meghatározott maximális szinttel egyező szinten meghatározni.
(8)
Helyénvaló a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló, 2013. január 16-i 68/2013/EU bizottsági rendeletben (5) a takarmány-alapanyagokra előírtaknak megfelelő elnevezést alkalmazni.
(9)
A 2002/32/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell.
(10)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2002/32/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 6-án.