РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 702/2014 НА КОМИСИЯТА
от 25 юни 2014 година
относно деклариране на някои категории помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1857/2006 на Комисията
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към някои категории хоризонтална държавна помощ (1), и по-специално член 1, параграф 1, букви а) и б) от него,
след като публикува проект на настоящия регламент в съответствие с член 6 и член 8, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 994/98,
след консултации с Консултативния комитет по държавните помощи,
като има предвид, че:
(1)
Финансова подкрепа от държавата, която отговаря на критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора, представлява държавна помощ и се изисква Комисията да бъде уведомена за нея в съответствие с член 108, параграф 3 от него. Независимо от това, съгласно член 109 от Договора Съветът може да определи някои категории помощи, които са освободени от това задължение за уведомяване. В съответствие с член 108, параграф 4 от Договора Комисията може да приема регламенти относно тези категории помощи. Регламент (ЕО) № 994/98 оправомощава Комисията да декларира в съответствие с член 109 от Договора, че определени категории помощи могат са бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Въз основа на посочения регламент беше приет Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията, който се прилага до 30 юни 2014 г. (2).
(2)
На 22 юли 2013 г. Регламент (ЕО) № 994/98 беше изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013 на Съвета (3), оправомощаващ Комисията да разшири приложното поле на груповото освобождаване и да включи нови категории помощи, във връзка с които може да се определят ясни условия за съвместимост. Тези нови категории помощи в сектора на селското и горското стопанство следва да включват: помощи в полза на опазване на наследството, помощи за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, и помощи в полза на горското стопанство, които при определени условия могат да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора.
(3)
В член 42 от Договора се определя, че правилата за конкуренцията се прилагат по отношение на производството и търговията със селскостопански продукти само доколкото това е решено от Европейския парламент и Съвета. В член 211, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) се предвижда правилата за държавната помощ да се прилагат за помощи за производството и търговията със селскостопански продукти, като има специфични дерогации. Съгласно член 211, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 правилата за държавна помощ не се прилагат по отношение на плащанията, извършени от държавите членки за мерките, предвидени в посочения регламент, които се финансират изцяло или частично от Съюза, и за мерките, включени в членове 213-218 от посочения регламент. Освен това правилата за държавната помощ не се прилагат по отношение на плащанията, извършвани от държавите членки съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), нито по отношение на допълнителното национално финансиране, попадащо в обхвата на член 42 от Договора. Такива плащания, предоставящи допълнително национално финансиране в обхвата на член 42 от Договора, трябва да съответстват на критериите по Регламент (ЕС) № 1305/2013, за да бъдат одобрени от Комисията като част от програмата за развитие на селските райони на дадена държава членка. Правилата за държавната помощ се прилагат обаче както за частта, съфинансирана от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), така и за допълнителното национално финансиране на мерките, попадащи извън обхвата на член 42 от Договора.
(4)
Тъй като икономическият ефект от помощта не се променя в зависимост от това дали тя се финансира частично от Съюза или не, или се финансира напълно от държава членка, следва да съществува последователност и съгласуваност между политиката на Комисията по отношение на контрола на държавните помощи и подпомагането, предоставяно в рамките на общата политика на Съюза в областта на селското стопанство и развитието на селските райони.
(5)
От посоченото следва, че е необходимо обхватът на настоящия регламент да се приведе в съответствие с този на Регламент (ЕС) № 1305/2013, по-специално по отношение на помощта в полза на сектора на горското стопанство и помощта в полза на микро-, малките и средните предприятия (МСП), извършващи дейност в селските райони. Настоящият регламент следва да се прилага по отношение на мерките за помощ в полза на горското стопанство и в полза на МСП, извършващи дейност в селските райони, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора и са обхванати от Регламент (ЕС) № 1305/2013, само когато и доколкото тези мерки са включени в програмите за развитие на селските райони и са съфинансирани от ЕЗФРСР. От друга страна, настоящият регламент не следва да се прилага по отношение на помощта за предприятия в селските райони за дейности, попадащи извън обхвата на член 42 от Договора, нито за сектора на горското стопанство, когато няма пряка връзка с програмите за развитие на селските райони и няма съфинансиране от ЕЗФРСР. Необходимо е обаче да се осигури възможност за предоставяне на помощи за трансфер на знания и информационни дейности в сектора на горското стопанство и помощи за консултантски услуги в сектора на горското стопанство извън програмите за развитие на селските райони, финансирани изцяло от държавите членки, при условие че тези помощи отговарят на предвидените в настоящия регламент условия за съвместимост.
(6)
В съответствие с член 81, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на държавите членки следва да се предостави опростена процедура в случаите, когато се налага да получат разрешение за държавна помощ както за съфинансираната част, така и за допълнителното финансиране на националните си програми за развитие на селските райони. Тази помощ следва съответно да бъде освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че отговаря на съответните условия за съвместимост, предвидени в настоящия регламент
(7)
С публикуваното на 8 май 2012 г. Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите, озаглавено „Модернизиране на държавната помощ на ЕС“ (6), Комисията започна по-широко преразглеждане на правилата за държавната помощ. Основните цели на това модернизиране са: i) постигането на устойчив, интелигентен и приобщаващ растеж в рамките на конкурентен вътрешен пазар, като същевременно се допринася за усилията на държавите членки за по-ефикасно използване на публичните финанси; ii) съсредоточаването на предварителния контрол на Комисията върху случаите с най-голямо въздействие върху вътрешния пазар, като същевременно се укрепва сътрудничеството между държавите членки в прилагането на държавните помощи; iii) опростяването на правилата и предоставянето на по-бързи, по-добре информирани и по-стабилни решения въз основа на ясна икономическа обосновка, общ подход и ясни задължения.
(8)
С настоящия регламент следва да се подобри определянето на приоритетите на дейностите по правоприлагането на държавната помощ, да се постигне опростяване, да се поощрят прозрачността, ефективното оценяване и контролът на спазването на правилата за държавните помощи на национално равнище и на равнището на Европейския съюз, като в същото време се съхранят институционалните области на компетентност на Комисията и държавите членки. В съответствие с принципа на пропорционалност настоящият регламент не надхвърля това, което е необходимо за постигането на тези цели.
(9)
Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора към МСП, извършващи дейност в областта на производството, преработката и търговията със селскостопански продукти в редица случаи - по конкретно в рамките на Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията, Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията (7), както и Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство за 2007-2013 г. (8). По този начин тя е натрупала значителен опит в тази област. Опитът на Комисията ѝ даде възможност, от една страна, да определи по-добре условията, при които някои категории помощи могат да бъдат считани за съвместими с вътрешния пазар, и да разшири обхвата на груповото освобождаване и, от друга страна, да демонстрира нуждата от подобряване на прозрачността, както и наблюдението, и нуждата да се създадат условия за правилно оценяване на големи схеми с оглед на техния ефект върху конкуренцията на вътрешния пазар.
(10)
Общите условия за прилагането на настоящия регламент следва да бъдат определени въз основа на набор от общи принципи, с които се гарантира, че помощта подпомага изпълнението на цел от общ интерес, има ясен стимулиращ ефект, че е уместна и пропорционална, предоставя се при пълна прозрачност, че е предмет на контролен механизъм и редовна оценка и не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(11)
Помощта, която отговаря на всички условия, определени в настоящия регламент, а именно на общите условия и на специалните условия за отделните категории помощи, следва да бъде освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. За целите на ефикасния надзор и опростеното управление, но без да се допуска отслабване на наблюдението от страна на Комисията, освободените помощи (схеми за помощ и индивидуални помощи) следва да съдържат изрично позоваване на настоящия регламент.
(12)
За държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която не попада в обхвата на настоящия регламент, продължава да се прилага задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Настоящият регламент не засяга възможността държавите членки да уведомяват за помощи, чиито цели съответстват на целите, обхванати от настоящия регламент.
(13)
С оглед на по-голямото потенциално въздействие на мащабните схеми върху търговията и конкуренцията схемите за помощ, чиито среден годишен бюджет за държавни помощи надхвърля прага, основаващ се на абсолютна стойност, по-принцип би следвало да подлежат на оценка на държавната помощ. С оценката следва да се провери дали са се осъществили хипотезите и условията, върху които се основава съвместимостта на схемата, и каква е ефективността на мярката за помощ с оглед на нейните общи и конкретни цели; необходимо е също така оценката да предоставя ориентировъчна информация по отношение на въздействието на схемата върху конкуренцията и търговията. С цел гарантирането на равно третиране оценката на държавната помощ следва да се извърши въз основа на план за оценка, одобрен от Комисията. Въпреки че обикновено този план следва да бъде съставен към момента на изготвянето на схемата и да бъде одобрен своевременно, за да се позволи привеждането на схемата в действие, това невинаги е възможно. Поради това, за да не се забави влизането в сила на тези схеми, настоящият регламент ще се прилага за тях за максимален период от шест месеца. След одобрението на плана за оценка Комисията може да реши да удължи този период. За тази цел Комисията следва да бъде уведомена за плана за оценка в срок до 20 работни дни след влизане в сила на схемата. В изключителни случаи Комисията може също така да реши, че в конкретната ситуация оценка не е необходима. Комисията следва да получи от държавата членка необходимата информация, за да може да разгледа плана за оценка и да поиска своевременно допълнителна информация, за да даде възможност на държавата членка да попълни липсващите елементи, което ще позволи на Комисията да вземе решение. Тъй като този процес е нов, Комисията ще предостави в отделен документ подробни насоки относно процедурата, която ще се прилага през шестмесечния период за одобряване на плана за оценка, и съответните формуляри за предаване на плановете за оценка. Измененията на подлежащите на оценка схеми, различни от изменения, които не могат да повлияят съвместимостта на схемите за помощ по смисъла на настоящия регламент или не могат съществено да повлияят съдържанието на одобрения план за оценка, следва да се оценяват предвид резултата от посочената оценка и да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Следва да се счита, че по принцип измененията с чисто формален или административен характер и измененията, извършени в рамките на мерки, които са съфинансирани от ЕС, не влияят съществено на съдържанието на одобрения план за оценка.
(14)
Настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, обвързани с условието за използване на местни продукти за сметка на вносни такива, както и за помощи за дейности, свързани с износ. В частност той не следва да се прилага към помощите за финансиране на създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа в друга държава членка или в трета държава. Помощите за покриване на разходи по участие в търговски панаири или за проучвания или консултантски услуги, необходими за пускането на нов или на вече съществуващ продукт на нов пазар в друга държава членка или трета държава, обикновено не следва да представляват помощи за дейности, свързани с износ.
(15)
Комисията следва да гарантира, че разрешените помощи не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Следователно помощта в полза на бенефициер - обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което помощта се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, с изключение на помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от някои природни бедствия.
(16)
Помощите, предоставени на предприятия в затруднено положение, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент, тъй като те следва да бъдат оценявани съгласно насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднено положение (9) или съгласно последващите ги насоки, за да се предотврати заобикалянето на тези насоки, с изключение - при определени условия - на помощите, предоставени за компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, от болест по животните или вредители по растенията, и помощите за възстановяване на щети по горите от пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, нашествия на вредители, болести, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, както е предвидено в настоящия регламент. Освен това, поради съображения за опазване на общественото здраве и предвид спешността на ситуацията, при предоставянето на помощ за разходите за ликвидиране на болести по животните и помощ за унищожаването и отстраняването на мъртви животни не следва да се прави разграничение - при определени условия - по отношение на икономическото положение на предприятията. С цел да се осигури правна сигурност е целесъобразно да се определят ясни критерии, които не изискват оценка на всички особености на положението на дадено предприятие, за да се определи дали то се намира в затруднено положение за целите на настоящия регламент.
(17)
Ако дадена държавна помощ или свързаните с нея условия, включително методът за финансирането ѝ, когато той представлява неразделна част от мярката, води до неотделимо нарушение на законодателството на ЕС, помощта не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар. Поради това настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, които водят до неотделимо нарушение на законодателството на Съюза.
(18)
Прилагането на разпоредбите за държавните помощи зависи до голяма степен от сътрудничеството между държавите членки. Затова държавите членки следва да предприемат всички необходими мерки, за да гарантират спазването на настоящия регламент, включително съответствието на индивидуалните помощи, опуснати по схеми за групово освобождаване.
(19)
Поради големия риск от неблагоприятно отражение върху условията за търговия помощите с голям размер, предоставени поотделно или кумулативно, подлежат на задължение за уведомяване и на оценка от страна на Комисията. Във връзка с това за определени категории инвестиционни помощи, които попадат в обхвата на настоящия регламент, праговете за максимален размер на помощта следва да бъдат определени на равнища, при които се взема предвид категорията на съответната помощ и вероятното ѝ отражение върху условията за търговия. За всяка помощ, предоставена над посочените прагове, следва да продължава да се прилага задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Определените в настоящия регламент прагове не бива да се заобикалят чрез изкуствено разделяне на схеми или проекти за помощ - например в няколко схеми или проекти за помощ със сходни характеристики, цели или бенефициери. За други категории помощи - доколкото се спазват определените в настоящия регламент условия за съвместимост, максимален интензитет на помощта или максимален размер на помощта - следва да се счита, че не крият голям риск от неблагоприятно отражение върху условията за търговия.
(20)
За осигуряване на прозрачност, равно третиране и ефективен мониторинг настоящият регламент следва да се прилага само за помощи, за които е възможно предварително да се изчисли с точност брутният еквивалент на безвъзмездна помощ, без да се налага извършването на оценка на риска („прозрачни помощи“).
(21)
За някои специфични инструменти за помощ като заеми, гаранции, данъчни мерки и, по-специално, възстановяеми аванси, в настоящия регламент следва да се определят условията, при които те могат да се считат за прозрачни. Помощите под формата на гаранции следва да се считат за прозрачни, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на годишните минимални премии, посочени за съответния вид предприятие. Например в Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (10) са посочени нивата на годишната премия за МСП, над които се смята, че държавната гаранция не представлява помощ. Помощите следва също така да се приемат за прозрачни, ако, преди прилагането на мярката, Комисията е била уведомена за методиката, използвана за изчисляване интензитета на помощта на държавната гаранция, и я е одобрила в съответствие с Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции. За целите на настоящия регламент помощите, включени в мерки за рисково финансиране и вливане на капитал, следва да не се считат за прозрачна помощ.
(22)
За помощите, които в противен случай биха попаднали в обхвата на настоящия регламент, но не са прозрачни, във всички случаи следва да се изпращат уведомления до Комисията. Уведомленията за непрозрачни помощи следва да се оценяват от Комисията по-специално в светлината на критериите, установени в Насоките на Европейския съюз относно държавните помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 година (11) или в другите съответни рамки, насоки, съобщения и известия.
(23)
За да се гарантира, че помощта е необходима и представлява стимул за по-нататъшното развитие на дейности и проекти, в обхвата на настоящия регламент не следва да бъдат включени помощите за дейности или проекти, които бенефициерът би предприел при всички случаи дори и без помощта. Следва да не се предоставя помощ с обратно действие за дейности или проекти, които вече са предприети от бенефициера. В съответствие с настоящия регламент помощта следва да се освобождава от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора само в случаите, когато дейността или работата по подпомагания проект е започнала, след като бенефициерът е подал писмено заявление за помощта.
(24)
Що се отнася до обхванатите от настоящия регламент помощи ad hoc,, предоставяни на бенефициер, представляващ голямо предприятие, държавата членка следва да прилага не само условията за стимулиращ ефект за МСП, но и да гарантира, че бенефициерът в свой вътрешен документ е анализирал жизнеспособността на подпомагания проект или дейност с помощта и без нея. Държавата членка следва да провери дали този вътрешен документ потвърждава наличието на съществено нарастване на обхвата на проекта или дейността, съществено увеличение на общата сума, изразходвана от бенефициера за подпомагания проект или подпомаганата дейност, или съществено ускорение в изпълнението на съответния проект или съответната дейност. Наличието на стимулиращ ефект следва да може да се установи и въз основа на факта, че при липсата на помощ инвестиционният проект или дейността не биха били осъществени в този вид в съответния селски район.
(25)
Автоматичните схеми за помощ под формата на данъчни предимства следва и в бъдеще да подлежат на специфично условие за стимулиращия ефект с оглед на факта, че помощта, произтичаща от тези схеми за помощ, се предоставя по процедури, различни от процедурите за други категории помощи. Това специално условие означава, че посочените схеми за помощ следва да са били приети преди започването на дейността или работата по подпомагания(ата) проект/дейност. Това условие обаче не следва да се прилага в случай на последващи фискални схеми, при условие че дейността вече е била включена в предходните фискални схеми под формата на данъчни предимства. За оценката на стимулиращия ефект на тези схеми за помощ решаващ е моментът, в който данъчната мярка е била посочена за първи път в оригиналната схема, която впоследствие е заменена с последващата схема.
(26)
По отношение на помощта за комасация на земята, за мерки за насърчаване под формата на публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти, помощта за компенсиране на загубите, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, помощта за компенсиране на разходите за ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и на загубите, причинени от тези болести по животните или вредители по растенията, помощта за покриване на разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, помощта за научноизследователска и развойна дейност, помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природно бедствие, и помощта за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство в земеделското стопанство наличието на стимулиращ ефект следва да не се изисква или следва да се счита за съществуващо, ако са изпълнени специфичните условия, предвидени за тези категории помощи в настоящия регламент.
(27)
За да се гарантира, че помощта е пропорционална и ограничена до необходимия размер, при всяка възможност максималните размери на помощта следва да бъдат изразявани като интензитети на помощта по отношение на съвкупност от допустими разходи. В случаите, в които максималният интензитет на помощта не може да се определи, защото не могат да бъдат установени допустимите разходи, или с цел предоставяне на по-опростени инструменти за малки суми, за да се осигури пропорционалността на помощта, следва да се определят номинални максимални размери на помощта. В съответствие с опита на Комисията интензитетът на помощта и максималните размери на помощта следва да бъдат определени на равнища, при които се свежда до минимум нарушаването на конкуренцията в подпомагания сектор, като в същото време по подходящ начин се преследва целта за улесняване развитието на стопанските дейности на бенефициерите в селското стопанство, в селските райони и в горското стопанство. В интерес на съгласуваността с финансираните от Съюза мерки за развитие на селските райони следва таваните да бъдат хармонизирани с таваните, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013, доколкото това е в съответствие с принципите за държавните помощи.
(28)
При изчисляването на интензитета на помощта се включват само допустимите разходи. По смисъла на регламента от задължението за уведомяване не следва да бъдат освободени помощи, надхвърлящи съответния интензитет на помощта в резултат на включването на недопустими разходи. Определянето на допустимите разходи следва да бъде подкрепено с ясни, конкретни и актуални документни доказателства. Всички използвани данни следва да бъдат събрани преди приспадането на данъци или други такси. Помощта, платима на няколко вноски, следва да се сконтира до нейната стойност към датата на предоставянето на помощта. Допустимите разходи следва също така да бъдат сконтирани до тяхната стойност към датата на предоставянето на помощта. Лихвеният процент, използван за сконтиране и за изчисляване на размера на помощта за помощи, които не са под формата на безвъзмездни средства, следва да бъде сконтовият процент и съответно референтният процент към датата на предоставяне на помощта, както е посочено в Съобщението на Комисията относно преразглеждането на метода за определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти (12). Когато помощта се предоставя под форма, различна от безвъзмездни средства, нейният размер следва да бъде изразен като брутен еквивалент на безвъзмездна помощ. Когато помощта се предоставя чрез данъчни предимства, сконтирането на отделните траншове помощ следва да се извърши въз основа на сконтовите проценти, приложими към датите, на които данъчните предимства влизат в сила. Следва да бъде насърчавано използването на помощи под формата на възстановяеми аванси, тъй като тези инструменти за споделяне на риска благоприятстват засилването на стимулиращия ефект на помощта. Във връзка с това е уместно да се постанови, че когато помощта се предоставя под формата на възстановяеми аванси, приложимите интензитети на помощта, определени в настоящия регламент, могат да бъдат увеличени.
(29)
В случай на данъчни предимства върху бъдещи данъци приложимият сконтов процент и точният размер на траншовете от помощта могат да не са предварително известни. В такъв случай държавите членки следва предварително да определят лимит на сконтираната стойност на помощта в съответствие с приложимия интензитет на помощта. Впоследствие, когато размерът на транша от помощта стане известен на определена дата, сконтирането може да се извърши въз основа на сконтовия процент, приложим към тази дата. Сконтираната стойност на всеки транш от помощта следва да се приспадне от общия размер на лимита (лимитиран размер).
(30)
За да се установи дали са спазени индивидуалните прагове за уведомяване и максималните интензитети на помощта или максималните размери на помощта, определени в настоящия регламент, следва да се вземе предвид общият размер на държавната помощ за подпомаганата дейност или проект. В настоящия регламент следва също да бъдат посочени обстоятелствата, при които могат да се натрупват различни категории помощи. Помощите, освободени от задължението за уведомяване в съответствие с настоящия регламент, и всички други съвместими помощи, освободени в съответствие с друг регламент или одобрени от Комисията, могат да се натрупват, доколкото тези мерки са свързани с различни установими допустими разходи. Когато различни източници на помощ са свързани със същите - напълно или частично съвпадащи - установими допустими разходи, натрупването следва да се разрешава до най-високия интензитет или размер на помощта, приложими за тази помощ съгласно настоящия регламент. Настоящият регламент следва да съдържа също така специални разпоредби за натрупване на помощи със и без установими допустими разходи, както и за натрупване с помощ de minimis. Често пъти помощите de minimis не се предоставят или не са свързани със специфични установими допустими разходи. В такъв случай следва да се предвиди възможност за свободно натрупване на помощи de minimis и държавна помощ, освободена по настоящия регламент. Когато обаче помощ de minimis се предоставя за същите установими допустими разходи, както и държавната помощ, освободена по силата на настоящия регламент, натрупването следва да бъде позволено единствено до максималния интензитет на помощта, определен в глава III от настоящия регламент.
(31)
Финансирането от Съюза, което се управлява централно от институции, агенции, съвместни предприятия или други органи на Съюза и което не се намира пряко или непряко под контрола на държавите членки, не представлява държавна помощ. Когато такова финансиране от Съюза е съчетано с държавна помощ, само последната следва да се взема предвид за установяването на това дали са спазени праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощ или максималните размери на помощ, при условие че общият размер на публичното финансиране, предоставено във връзка с едни и същи допустими разходи, не превишава най-благоприятния процент на финансиране, установен с приложимите правила на законодателството на Съюза.
(32)
С оглед на принципната забрана за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, от важно значение е всички страни да имат възможност да проверят дали дадена помощ е предоставена в съответствие с приложимите разпоредби. От това следва, че прозрачността на държавната помощ е от изключително важно значение за правилното прилагане на разпоредбите на Договора и води до по-добро спазване, по-добра отчетност, партньорски проверки и в крайна сметка - до по-ефективни публични разходи. За да се гарантира прозрачността, от държавите членки следва да се изисква да създадат подробни уебсайтове за държавна помощ на регионално или национално равнище, в които да бъде представена обобщена информация за всяка мярка за помощ, освободена по силата на настоящия регламент. Това задължение следва да бъде условие за съвместимостта на индивидуалната помощ с вътрешния пазар. Съгласно стандартната практика относно публикуването на информация, описана в Директива 2013/37/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13), следва да се използва стандартен формат, който позволява търсенето, изтеглянето и лесното публикуване на информацията. Връзките към уебсайтовете за държавните помощи на всички държави членки следва да бъдат публикувани на уебсайта на Комисията. В съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013, обобщената информация за всяка мярка за помощ, освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, следва да се публикува на уебсайта на Комисията.
(33)
Що се отнася до публикуването на информация за индивидуалните помощи, целесъобразно е да се определят прагове, над които това публикуване може да се счита за пропорционално, като се има предвид значимостта на помощта. Въз основа на оценката на схеми за инвестиционни помощи в първичното производство на селскостопански продукти с най-високи годишни разходи, отчитани в рамките на годишния доклад за 2013 г., за които може да се счита, че са по-нарушаващи конкуренцията от другите категории помощи, Комисията установи среден размер на помощта от 59 596 евро за всеки бенефициер. С цел да се ограничи административната тежест за държавите членки, е целесъобразно да се определи праг за публикуване на информация за индивидуалните помощи, предоставени на производителите на първични селскостопански продукти, в размер на 60 000 евро. Като се вземе предвид, че преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти са подобни на тези на промишлени продукти, е целесъобразно прагът за публикуването на информация за индивидуалните помощи, предоставени на бенефициерите в посочените подсектори, както и в сектора на горското стопанство и за дейности, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, да бъде изравнен с този, определен в Регламент (ЕС) № 651/2014 на Комисията (14).
(34)
За да се осигури ефективното наблюдение е целесъобразно в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 да се установи стандартизиран формат, в който държавите членки да предоставят на Комисията обобщена информация във всички случаи, когато в съответствие с настоящия регламент се въвежда дадена схема за помощ или се предоставя индивидуална помощ извън схема за помощ. Освен това е целесъобразно в съответствие с член 5 от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (15) и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 994/98 да се определят разпоредби относно годишното докладване на Комисията от страна на държавите членки относно помощта, освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, в съответствие с условията, определени в настоящия регламент, включително специфични изисквания за някои категории помощи.
(35)
С оглед на това, че необходимата технология е широко достъпна, обобщената информация и годишният доклад следва да бъдат в електронен формат и да се предават на Комисията чрез електронните системи на Комисията.
(36)
Освен това е целесъобразно, в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 994/98, да бъдат установени разпоредби във връзка с информацията, която държавите членки следва да съхраняват по отношение на помощите, освободени с настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, в светлината на давностния срок, установен с член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (16).
(37)
За да се подобри ефективността на условията за съвместимост, определени в настоящия регламент, Комисията следва да има възможност да отменя груповото освобождаване за бъдещите мерки за помощ в случай на неспазване на тези изисквания. Комисията следва да може да ограничи отмяната на груповото освобождаване до определени видове помощ, някои бенефициери или мерки за помощ, приети от някои органи, когато несъответствието с настоящия регламент засяга само ограничена група от мерки или някои органи. Тази целенасочена отмяна следва да предостави съразмерна корективна мярка, пряко свързана с установените с настоящия регламент несъответствия. В случай че не са спазени условията за съвместимост, посочени в глави I и III, предоставената помощ не попада в обхвата на настоящия регламент и следователно представлява незаконосъобразна помощ, която ще бъде проверена от Комисията в рамките на съответната процедура, определена в Регламент (ЕО) № 659/1999. При неспазване на изискванията на глава II отмяната на груповото освобождаване по отношение на бъдещите мерки за помощ не засяга факта, че предходните мерки, съответстващи на настоящия регламент, са били групово освободени.
(38)
Предвид разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощта не следва да има за единствен резултат постоянното или периодичното намаляване на оперативните разходи, които бенефициерът обикновено трябва да понесе, и следва да е пропорционална на затрудненията, които трябва да бъдат преодолени, за да се гарантират социално-икономическите ползи, за които се счита, че са в интерес на Съюза. Едностранната държавна помощ, която има за цел само да подобри финансовото състояние на производителите, но по никакъв начин не допринася за развитието на сектора, и по-специално помощта, предоставяна единствено на база цени, количество, единица продукция или единица производствени мощности, следва да се счита за оперативна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар. Освен това, ако такава помощ се предоставя в селскостопанския сектор, тя вероятно може да предизвика и смущения в механизмите за общите организации на пазарите. Следователно е уместно обхвата на настоящия регламент да бъде ограничено до определени видове помощ.
(39)
МСП имат важна роля за създаването на работни места и като цяло представляват фактор за социална стабилност и двигател за икономиката. Въпреки това тяхното развитие може да бъде възпрепятствано от пазарна неефективност, което изправя МСП пред типични затруднения. За МСП често е трудно да получат капитал или заеми поради нежеланието на някои финансови пазари да поемат рискове и предполагаемия малък размер на гаранциите, които тези предприятия могат да предложат. Техните ограничени ресурси също могат да ограничат достъпа им до информация, по-специално що се отнася до нови технологии и потенциални пазари. Следователно, с цел да се улесни развитието на стопанските дейности на МСП, някои категории помощи в полза на МСП следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент.
(40)
С цел премахване на различията, които могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, и за улесняване на координацията между различните инициативи на Европейския съюз и национални инициативи, отнасящи се за МСП, както и за постигането на по-голяма административна яснота и правна сигурност, определението за МСП, използвано за целите на настоящия регламент, следва да се основава на определенията от Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17).
(41)
За да се гарантира съгласуваност с политиката за развитие на селските райони и да се постигне опростяване на правилата въз основа на вече натрупания от Комисията опит в светлината на прилагането на Регламент (ЕС) № 1857/2006 и Регламент (ЕС) № 800/2008, е целесъобразно да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора различни категории помощи в полза на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти.
(42)
Тези категории помощи следва по-специално да обхващат инвестиционни помощи, като например инвестиции в материални активи или нематериални активи или за преместването на селскостопански сгради, помощи, свързани със започване на стопанска дейност и с търговски възможности, като например помощ за млади земеделски стопани и малки стопанства, помощ за групи производители, както и помощ за участие в схеми за качество, помощи за улесняване на разработването на стопанска дейност, като например помощ за трансфер на знания и информационни дейности, помощ за консултантски услуги, помощ за дейности по насърчаване, помощ за услуги по заместване в стопанствата, помощ за управление на рискове и кризи, като например помощ за компенсиране на загубите, причинени от неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, помощ за разходите за предотвратяване и ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и помощ за заплащане на застрахователни премии, както и помощи за животновъдния сектор, преследващи общи обществени цели, като например опазването на генетичното качество и защитата на здравето на животните и общественото здраве. По-конкретно тези помощи следва да са насочени към укрепване на конкурентоспособността и жизнеспособността на целия селскостопански сектор.
(43)
Освен това помощите, предоставени в полза на МСП, извършващи дейност в селските райони, следва също да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент. С оглед на това и с цел да се гарантира съгласуваност между мерките за развитие на селските райони, съфинансирани в рамките на ЕЗФРСР, и мерките, финансирани от допълнителни национални ресурси, определените в настоящия регламент правила следва да са съгласувани, доколкото това е възможно, с правилата, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и в делегираните актове и актовете за изпълнение, приети на основание на посочения регламент.
(44)
Други категории помощи като помощта за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство, помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор, помощта за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства, и помощта в полза на горския сектор, предоставяна на МСП и големи предприятия, следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. По-специално по отношение на помощта в полза на горския сектор и с цел да се гарантира съгласуваност между мерките за развитие на селските райони, съфинансирани в рамките на ЕЗФРСР, и мерките, финансирани от допълнителни национални ресурси, или мерките, финансирани изцяло чрез държавна помощ, правилата, определени в настоящия регламент, следва да са съгласувани, доколкото това е възможно, с правилата, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и в делегираните актове и актовете за изпълнение.
(45)
Помощта, предоставена на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, в преработката на селскостопански продукти и в търговията със селскостопански продукти в селските райони, помощта за научноизследователска и развойна дейност, помощта в полза на сектора на горското стопанство или помощта в полза на МСП в селските райони за дейности, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, могат също да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора в съответствие с условията, посочени в Регламент (ЕС) № 651/2014. Когато държавите членки сметнат за по-подходящо, те могат като алтернатива да решат да предоставят помощ, попадаща в горепосочените категории, в съответствие с условията, посочени в Регламент (ЕС) № 651/2014. По-специално държавите членки могат да решат да отпуснат на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, регионална оперативна помощ за компенсиране на допълнителни разходи, различни от транспортните, в най-отдалечените региони, помощ за консултантски услуги в полза на МСП, помощ за рисково финансиране, помощ за научноизследователска и развойна дейност, помощ за иновации за МСП, помощ за защита на околната среда, помощ за обучения и помощ за работници в неравностойно положение, в съответствие с условията, посочени в Регламент (ЕС) № 651/2014. В този контекст и с цел да се изясни връзката между обхвана на настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 651/2014, следва да се отбележи, че целите, категориите помощ и условията за предоставяне на помощ, предвидени в двата регламента, са различни, въпреки че може да са насочени към един и същ тип бенефициери.
(46)
За подобряване на икономическите и екологичните показатели и ефикасността на МСП, извършващи дейност в селскостопанския сектор, и за осигуряване на необходимата инфраструктура за развитие на селското стопанство и за подкрепа на невъзвращаемите инвестиции, необходими за постигането на екологични цели, следва да се предвиди помощ за инвестиции в материални или нематериални активи, допринасящи за постигането на тези цели. Тези инвестиции следва да отговарят на изискванията на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответните държави членки относно защитата на околната среда. Освен това за инвестициите, за които е необходима оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (18), условие за помощта следва да бъде извършването на оценката и издаването на разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
(47)
Поради рисковете от нарушаване на конкуренцията, които произтичат от целевата инвестиционна помощ в сектора на първичното селскостопанско производство, инвестиционната помощ, освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент, не следва да е ограничена до определен селскостопански продукт. Това условие не следва да възпрепятства държавата членка да изключва определени селскостопански продукти от обхвата на конкретна помощ, по-специално когато не може да се намери нормална пазарна реализация. Освен това помощта за някои видове инвестиции следва сама по себе си да не бъде допустима за освобождаване от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент.
(48)
За да се осигури подходящ баланс между свеждането до минимум на нарушаването на конкуренцията и насърчаването на енергийната ефективност и ефикасното използване на ресурсите, в случай на инвестиции в земеделски стопанства, свързани с първичното селскостопанско производство, в настоящия регламент следва да се предвиди, че помощта следва да се предоставя само за инвестиции, свързани с производството на биогорива или енергия от възобновяеми източници на равнище земеделско стопанство, и само когато посоченото производство не надхвърля средногодишното потребление на гориво или енергия на стопанството. В такъв случай помощите за биогорива следва да бъдат обхванати само дотолкова, доколкото те се предоставят за устойчиви биогорива в съответствие с Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19).
(49)
С цел да се стимулира преминаването към производство на по-усъвършенствани форми на биогоривата, както е предвидено от хоризонталните правила за държавна помощ в областта на околната среда и енергетиката, помощта за биогорива от хранителни култури следва да бъде изключена от настоящия регламент в случай на помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански продукти.
(50)
За да се насърчи и улесни първоначалното установяване на младите земеделски стопани и развитието на малки земеделски стопанства, които са потенциално жизнеспособни от икономическа гледна точка, е целесъобразно да се освободи от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора помощта за започване на дейност. С оглед да се гарантира жизнеспособността на новосъздадените земеделски дейности, помощта следва да се предоставя само при представянето на финансово-икономически план. Помощта за започване на дейност следва да обхваща единствено първоначалния период от съществуването на дадено предприятие и да не се превръща в оперативна помощ.
(51)
С цел да се помогне на селскостопанския сектор да посрещне предизвикателствата, свързани с нарастващата конкуренция и с консолидирането на пазарите надолу по веригата във връзка с търговията със селскостопански продукти, включително на местните пазари, следва да бъде насърчавано създаването на групи производители и организации на производители. Следователно е уместно помощта за започване на дейност от групи производители и организации на производители да бъде освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Единствено групите производители и организациите на производители, които отговарят на критериите за МСП, следва да могат да се възползват от помощта. За да се гарантира, че групата производители и организацията на производители ще се превърне в жизнеспособен субект, на компетентния орган следва да бъде представен финансово-икономически план като условие за официалното признаване на групата производители от държавите членки. С оглед да се избегне предоставянето на оперативна помощ и да се запази стимулиращата роля на помощта, нейната максимална продължителност следва да бъде ограничена до пет години.
(52)
С цел подобряване на пазарните възможности и добавяне на стойност за съответните селскостопански продукти, е целесъобразно да се насърчават МСП да участват в схеми за качество на равнището на Съюза или на национално равнище и следователно помощите за участие в схеми за качество следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. С оглед на факта, че именно в момента на включване в такива схеми за качество и през първите години на участието им в тях МСП трябва да поемат допълнителни разходи и задължения вследствие на участието си, които не се компенсират изцяло от пазара, пряката помощ за бенефициера трябва да се ограничи до новото участие и да обхваща период, който не превишава пет години. Освен това следва да се предоставя помощ под формата на субсидирани услуги за разходите по задължителни мерки за контрол във връзка със схемите за качество или за разходите за дейностите по пазарни проучвания или за изготвяне на заявления за признаване на схема за качество на Съюза.
(53)
С цел увеличаване на конкурентоспособността и ефикасността на използване на ресурсите и за подобряване на екологичните показатели, устойчивото управление и общите показатели на МСП е целесъобразно да се освободят от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора помощите за трансфер на знания, информационни дейности и консултантски услуги в селското стопанство, както и мерките за насърчаване.
(54)
Доброто управление на рискове и кризи е ключов инструмент за устойчив и конкурентоспособен селскостопански сектор. Първичното селскостопанско производство е изложено на специфични природни, климатични и свързани със здравето рискове и кризи. Поради това помощта за управление на рискове и кризи и помощта за животновъдния сектор следва да се ограничат до МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство. Държавните помощи за отстраняване и компенсиране на щети, причинени от неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, помощта за борба с болести по животните и вредители по растенията и помощта за заплащане на застрахователни премии следва да бъдат ограничени до подпомагането на бенефициери, които са изправени пред особени трудности, въпреки че са положили разумни усилия за свеждане до минимум на такива рискове. Държавната помощ не трябва да има като ефект насърчаването на бенефициерите да поемат ненужни рискове. МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, следва сами да поемат отговорността за последиците от неблагоразумен избор на производствени методи или продукти.
(55)
Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора за помощи в полза на опазването на на културното и природното наследство в множество случаи, по-специално в контекста на прилагането на Насоките на Общността за държавната помощ в селскостопанския и горския сектор 2007-2013 г. и на Регламент (ЕО) № 1857/2006. В периода 2007-2013 г. инвестиционната помощ в полза на МСП за съхраняване на традиционен ландшафт и сгради бе освободена от задължението за уведомяване съгласно Регламент (ЕО) № 1857/2006, докато инвестиционната помощ в полза на големи предприятия за съхраняване на традиционен ландшафт и сгради беше обект на задължението за уведомяване и се одобряваше от Комисията в съответствие с Насоките на Общността за държавната помощ в селскостопанския и горския сектор 2007-2013 г. През този период Комисията оцени над 87 помощи за инвестиции за съхраняване на традиционен ландшафт и сгради, намиращи се в земеделски стопанства. Проектите за опазване на наследството, дори осъществявани от големи предприятия, обикновено не водят до значително нарушаване на конкуренцията. Поради това е целесъобразно по отношение на помощ в полза на опазване на културното и природното наследство Комисията да използва правомощията, които са ѝ предоставени с Регламент (ЕО) № 994/98.
(56)
За да може дадена помощ в полза на опазване на културното и природното наследство да бъде освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, тя следва да се предоставя за инвестиции в материални активи или капитално строителство, насочени към опазването на културното или природното наследство. Културното или природното наследство следва да бъдат разположени в земеделското стопанство на бенефициера и следва да бъдат официално признати като такова наследство от компетентния публичен орган в държавата членка. Предвид определения в настоящия регламент праг за уведомяване за тези помощи, който е 500 000 евро за всеки отделен инвестиционен проект, считан за дребна по мащаби инфраструктура съгласно Насоките на Европейския съюз относно държавните помощи в сектора на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 г., е целесъобразно в настоящия регламент да се определи интензитетът на помощта до 100 % от допустимите разходи.
(57)
Извънредните ситуации, причинени от природни бедствия, изискват спешни действия от страна на предоставящите помощ органи. Следователно е важно да се гарантира бързото прилагане на предвидената помощ. Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора в значителен брой решения, отнасящи се до компенсирането на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор. В Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г. вече беше включена възможността да бъдат разрешавани схеми за помощ за компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия. В периода 2007-2012 г. и по силата на Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г. Комисията е одобрила повече от 25 мерки за помощ, отнасящи се до компенсирането на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор. Опитът на Комисията показа, че такива мерки следва да се прилагат бързо, за да бъдат ефективни. Съответно е необходимо да се опрости процедурата за уведомяване за такива помощи. Освен това те не водят до значимо нарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар поради естеството им на компенсация и поради съществуването на ясни критерии за съвместимост с вътрешния пазар. Следователно също така е целесъобразно Комисията да използва правомощията, които са ѝ предоставени с Регламент (ЕО) № 994/98, по отношение на помощите за компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор.
(58)
Следователно предприятията в целия селскостопански сектор следва да имат достъп до помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, и тази помощ следва да се предоставя както на МСП, така и на големи предприятия. Условията за освобождаване на помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, следват вече установената практика и са свързани с официалното признаване от страна на компетентните органи на държавите членки на характера на събитието като природно бедствие, със съществуването на пряка причинно-следствена връзка между природното бедствие и щетите, понесени от бенефициера, и следва да гарантират, че не се допуска свръхкомпенсация. В частност, държавите членки следва да не допускат свръхкомпенсация в резултат на комбиниране на такава помощ с други компенсации, получени от бенефициерите, включително плащания, получени по застрахователна схема.
(59)
Помощта за научноизследователска и развойна дейност може да допринесе за устойчив икономически растеж и за подобряване на конкурентоспособността. Въз основа на опита на Комисията при прилагане на Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г., рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (20) и Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията към помощи за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство е целесъобразно да се освободи от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора помощта за научноизследователска и развойна дейност, която изпълнява условията, посочени в настоящия регламент. Тъй като насърчаването на научноизследователската и развойната дейност е важна цел от общ интерес, в настоящия регламент следва да се изисква научноизследователският проект да е от интерес за всички предприятия, извършващи дейност в конкретен сектор или подсектор на селското или горското стопанство. До информацията за научноизследователския проект и резултатите от него трябва да бъде даден обществен достъп по интернет. Освен това резултатите от научните изследвания следва да бъдат предоставени на разположение на заинтересованите предприятия, без това да е свързано с разходи.
(60)
Горското стопанство е неразделна част от развитието на селските райони. Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора по отношение на предприятията, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, в много решения, по-специално в контекста на прилагането на Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г. В периода 2007-2012 г. в съответствие със същите Насоки Комисията е одобрила 140 мерки за помощ в полза на сектора на горското стопанство. В светлината на значителния опит, придобит от Комисията в контекста на прилагане на тези насоки по отношение на предприятия, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, е целесъобразно, с оглед опростяване на процедурите, но в същото време за гарантиране на ефикасен надзор и наблюдение от страна на Комисията, същата да използва правомощията, които са ѝ предоставени с Регламент (ЕО) № 994/98, по отношение на помощта в полза на сектора на горското стопанство. Според опита на Комисията помощта, предоставяна в сектора на горското стопанство за мерки, които са част от програмите за развитие на селските райони, и която е съфинансирана от ЕЗФРСР или се предоставя като допълнително национално финансиране към такива съфинансирани мерки, не нарушава значително конкуренцията на вътрешния пазар. Освен това помощта за трансфер на знания в сектора на горското стопанство и помощта за консултантски услуги в сектора на горското стопанство не нарушават значително конкуренцията на вътрешния пазар, макар че се предоставят извън програмите за развитие на селските райони. В настоящия регламент следва да бъдат определени ясни условия за съвместимостта на такива мерки с вътрешния пазар. Тези условия следва да са съгласувани, доколкото това е възможно, с правилата, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и в делегираните актове и актовете за изпълнение.
(61)
Посочените категории помощи следва да обхванат в частност помощи за залесяване и създаване на гористи местности, помощ за агро-лесовъдни системи, помощ за предотвратяване и възстановяване на щети по горите, причинени от горски пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията или катастрофични събития, помощ за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми, помощ за неизгодно положение, свързано с горските райони по „Натура 2000“ съгласно определението в член 3 от Директива 92/43/ЕИО на Съвета (21) и в член 3 от Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22), помощ за екологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и за опазване на горите, помощ за трансфер на знания и информационни дейности, помощ за консултантски услуги, помощ за инвестиции в инфраструктура и помощи за инвестиции в нови лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти. При помощта за сектора на горското стопанство следва да се избягва нарушаването на конкуренцията и да се постигне пазарен неутралитет.
(62)
С цел да се гарантира съгласуваност с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и да се постигне опростяване на правилата за получаване на разрешение за държавна помощ за съфинансираната част и за допълнителното финансиране на националните програми за развитие на селските райони, помощта в полза на сектора на горското стопанство, освободена по силата на настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, следва да бъде идентична с основните мерки за развитие на селските райони и освободената помощ следва да се предоставя единствено съгласно и в съответствие с програмата за развитие на селските райони на съответната държава членка. Интензитетът на помощта и допустимите разходи трябва обаче да бъдат в съответствие и с общите принципи за държавните помощи и с правилата за държавните помощи, приложими в селскостопанския сектор. Следователно разходи, като например оборотен капитал, който е допълнителен и свързан с нови инвестиции, не бива да бъдат допустими за помощи по силата на настоящия регламент. В съответствие със съответните програми за развитие на селските райони, одобрени от Комисията, инвестиционните операции, включени в мерките в областта на горското стопанство, биха могли да обхванат и еднократни третирания в горския сектор, необходими за подготовка на инвестицията в случаите, в които целта на съответната разпоредба за развитие на селските райони позволява това. Следва да бъде възможно да се предоставят помощ за трансфер на знания, помощ за консултантски услуги и помощ за комасация на горската земя, независимо от това дали тя е включена в програмите за развитие на селските райони или не.
(63)
Икономическата диверсификация и създаването на нови икономически дейности са от съществено значение за развитието и конкурентоспособността на селските райони и по-специално за МСП, които са гръбнакът на икономиката в селските райони на ЕС. Регламент (ЕС) № 1305/2013 предвижда мерки за подпомагане на развитието на неселскостопанска дейност в селските райони, насочени към насърчаване на заетостта, разкриването на качествени работни места в селските райони, запазването на вече съществуващите работни места, намаляване на сезонните колебания в заетостта, развитие на неселскостопанските сектори извън селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост, като същевременно се насърчават бизнес интеграцията и местните междуотраслови връзки.
(64)
За да се гарантира съгласуваност с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и за да се постигне опростяване на разпоредбите за получаване на разрешение за държавна помощ за съфинансираната част и за допълнителното национално финансиране на програмите за развитие на селските райони, настоящият регламент следва да освобождава от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора различни категории помощи за МСП, извършващи дейност в селските райони. Посочените категории помощи следва да обхванат в частност помощ за инвестиции, засягащи преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или производството на памук, помощ за започване на стопанска дейност за неселскостопански дейности, помощ за консултантски услуги, помощ за трансфер на знания и информационни дейности и помощ за ново участие на земеделски производители в схеми за качество за памук и храни, както и мерки за насърчаване в полза на хранителните продукти. Помощите, които да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, следва да бъдат идентични с основните мерки за развитие на селските райони и освободената помощ следва да се предоставя единствено съгласно и в съответствие с програмата за развитие на селските райони на съответната държава членка. Интензитетът на помощта и допустимите разходи трябва обаче да бъдат в съответствие и с общите принципи на Европейския съюз за държавните помощи и с хоризонталните правила за държавна помощ. Следователно разходи, като например оборотен капитал, който е допълнителен и свързан с нови инвестиции, не бива да бъдат допустими за помощи по силата на настоящия регламент.
(65)
По отношение на помощта за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти, следва да се уточни, че инвестициите, свързани с производството на биогорива или енергия от възобновяеми източници следва да не бъдат допустими за помощи по силата на настоящия регламент. По принцип за такива инвестиции следва да се прилагат хоризонталните правила за държавна помощ в областта на околната среда и енергетиката следва да се прилагат.
(66)
В случай на няколко категории помощи, като например: а) помощ за разходите за дейностите по пазарни проучвания, разработване на концепция и технически проект за продукта и за изготвяне на заявления за признаване на схеми за качество; б) помощ за разходите по задължителни мерки за контрол във връзка със схеми за качество; в) помощ за трансфер на знания и информационни дейности; г) помощ за консултантски услуги; д) помощ за услуги по заместване в стопанството; е) помощ за мерки за насърчаване; ж) помощ за компенсиране на разходите по предотвратяване и ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и з) помощ за животновъдния сектор, помощта се предоставя на крайните бенефициери на помощта непряко, в натура, чрез субсидирани услуги. В такива случаи помощта следва да се изплаща на доставчика на въпросната услуга или дейност. При подбора на доставчик следва надлежно да се отчитат съответните приложими правила за възлагане на обществени поръчки и принципите на прозрачност, откритост и недискриминация при процедурата на подбор.
(67)
С оглед на опита на Комисията в тази област по принцип е необходимо политиката за държавна помощ да се преразглежда периодично. Ето защо срокът на прилагане на настоящия регламент следва да бъде ограничен. Поради това за освободени схеми за помощ е целесъобразно да се предвидят преходни разпоредби, а именно правила, предвиждащи период за адаптиране при изтичането на срока на действие на настоящия регламент. Тези правила следва да оставят на държавите членки време да се адаптират към евентуалния нов режим,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
СЪДЪРЖАНИЕ
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ 13
ГЛАВА II
ПРОЦЕДУРНИ ИЗИСКВАНИЯ 25
ГЛАВА III
КАТЕГОРИИ ПОМОЩИ 26
Раздел 1
Помощ в полза на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти 26
Раздел 2
Помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства 43
Раздел 3
Помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор 44
Раздел 4
Помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство 45
Раздел 5
Помощ в полза на горското стопанство 46
Раздел 6
Помощ в полза на МСП в селските райони, съфинансирана от ЕЗФРСР или предоставяна като допълнително национално финансиране към такива съфинансирани мерки 59
ГЛАВА IV
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ 65
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за следните категории помощи:
а)
помощ в полза на микро-, малки и средни предприятия (МСП):
i)
извършващи дейност в селскостопанския сектор, по-специално първично селскостопанско производство, преработка на селскостопански продукти и търговия със селскостопански продукти, с изключение на членове 14, 15, 16, 18 и 23 и членове 25-28, които се прилагат само за МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство;
ii)
за дейностите, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, доколкото такава помощ се предоставя в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и е съфинансирана от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) или се предоставя като допълнително национално финансиране за такива съфинансирани мерки;
б)
помощ за инвестиции за опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделските стопанства;
в)
помощ в полза на отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор;
г)
помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство;
д)
помощ в полза на горския сектор.
2. Когато държавите членки сметнат за подходящо, те могат да решат да предоставят помощта, посочена в параграф 1, букви а), г) и д), съгласно условията и в съответствие с Регламент (ЕС) № 651/2014.
3. Настоящият регламент не се прилага за помощ в полза на:
а)
сектора на горското стопанство, която не е съфинансирана от ЕЗФРСР или не се предоставя като допълнително национално финансиране за такава съфинансирана мярка, с изключение на членове 38, 39 и 43;
б)
МСП за дейности, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, която не е съфинансирана от ЕЗФРСР или не се предоставя като допълнително национално финансиране за такава съфинансирана мярка.
4. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
схемите за помощи, предвидени в членове 17, 32 и 33, член 34, параграф 5, букви а)-в), както и членове 35, 40, 41 и 44 от настоящия регламент, ако средният годишен бюджет за държавната помощ надхвърля 150 млн. евро, от шест месеца след влизането им в сила. Комисията може да реши настоящият регламент да продължи да се прилага за по-дълъг период от време за всяка такава схема за помощ, след като разгледа съответния план за оценка, който държавата членка ѝ представя в срок от 20 работни дни от влизането в сила на схемата;
б)
всички изменения на схемите, посочени в параграф 4, буква а) от настоящия член, с изключение на измененията, които не могат да повлияят на съвместимостта на схемата за помощ по смисъла на настоящия регламент или които не могат съществено да повлияят на съдържанието на одобрения план за оценка;
в)
помощта за дейности, свързана с износ за трети държави или държави членки, по-конкретно помощ, която е пряко свързана с изнасяните количества, със създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа или с други текущи разходи по износната дейност;
г)
помощта, обвързана с условие за преференциално използване на местни продукти за сметка на вносни такива.
5. С изключение на член 30 настоящият регламент не се прилага за:
а)
схемите за помощ, които не изключват изрично плащането на индивидуална помощ в полза на предприятие - обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което дадена помощ се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар;
б)
помощта ad hoc в полза на предприятие - обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което дадена помощ се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар.
6. Настоящият регламент не се прилага за помощи за предприятия в затруднено положение, с изключение на:
а)
помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, в съответствие с член 30, помощ за ликвидиране на болести по животните в съответствие с член 26, параграф 8, както и помощ за отстраняване и унищожаване на мъртви животни в съответствие с член 27, параграф 1, букви в), г) и д);
б)
помощ за следните събития, при условие че предприятието е станало предприятие в затруднено положение поради загубите или щетите, причинени от въпросното събитие:
i)
помощ за компенсиране на загуби, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие в съответствие с член 25;
ii)
помощ за разходите за ликвидиране на вредители по растенията и за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от болести по животните и вредители по растенията, в съответствие с член 26, параграфи 8 и 9;
iii)
помощ за възстановяване на щети по горите от пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, в съответствие с член 34, параграф 5, буква г).
7. Настоящият регламент не се прилага за помощи, които - поради своето естество, поради придружаващите ги условия или поради метода на тяхното финансиране - водят до неотделимо нарушение на законодателството на Съюза, по-специално:
а)
помощи, чието предоставяне е свързано със задължението седалището на бенефициера или основното му място на установяван да се намира в съответната държава членка;
б)
помощи, чието предоставяне е свързано със задължението бенефициерът да използва местно произведени стоки или услуги;
в)
помощи, които ограничават възможността бенефициерите да се възползват от резултатите от научноизследователска и развойна дейност и иновации в други държави членки.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„помощ“ означава всяка мярка, която отговаря на всички критерии, посочени в член 107, параграф 1 от Договора;
(2)
„МСП“ или „микро-, малки и средни предприятия“ означава предприятия, които отговарят на критериите, определени в приложение I;
(3)
„селскостопански сектор“ означава всички предприятия, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработка и търговия със селскостопански продукти;
(4)
„селскостопански продукт“ означава продуктите, изброени в приложение I към Договора, с изключение на продуктите от риболов и аквакултури, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23);
(5)
„първично селскостопанско производство“ означава производството на растителните и животинските продукти, изброени в приложение I към Договора, без да се извършват никакви по-нататъшни операции, с които се променя естеството на тези продукти;
(6)
„преработка на селскостопански продукти“ означава всяко обработване на селскостопански продукт, в резултат на което се получава продукт, който също е селскостопански продукт, с изключение на дейностите, извършвани в стопанството, нужни за приготвяне на животински или растителен продукт за първа продажба;
(7)
„търговия със селскостопански продукти“ означава притежаването или излагането с цел продажба, предлагането за продажба, доставка или всеки друг начин за пускане на пазара, с изключение на първата продажба от първичен производител на прекупвачи или преработватели, както и всяка дейност по подготвяне на продукта за тази първа продажба; продажбата от първичен производител на крайни потребители се счита за търговия със селскостопански продукти, ако се осъществява в самостоятелни помещения, предвидени за тази цел;
(8)
„земеделско стопанство“ означава единица, състояща се от земя, помещения и съоръжения, използвани за първично селскостопанско производство;
(9)
„природни бедствия“ означава земетресения, лавини, свлачища и наводнения, смерчове, урагани, вулканични изригвания и горски пожари, възникнали по естествен път;
(10)
„схема за помощ“ означава всеки акт, на основата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятията, определени в този акт по общ и абстрактен начин, и всеки акт, на основата на който на едно или няколко предприятия може да се предостави помощ, която не е свързана с конкретен проект, за неопределен период от време и в неопределен размер;
(11)
„план за оценка“ означава документ, който съдържа следните минимални елементи: целите на схемата за помощ, която е предмет на оценяване, въпросите за оценяване, показателите за резултати, предвидената методика за оценяване, изискванията, свързани със събирането на данни, предложения график за оценяване (включително датата на предаване на окончателния доклад за оценка), описанието на независимия орган, който извършва оценката, или критериите, които ще бъдат използвани за неговото избиране, и вариантите за осигуряване на публичността на оценката;
(12)
„индивидуална помощ“ означава:
а)
помощ ad hoc; и
б)
предоставяне на помощи на индивидуални бенефициери въз основа на схема за помощ;
(13)
„помощ ad hoc“ означава помощ, която не е предоставена въз основа на схема за помощ;
(14)
„предприятие в затруднено положение“ означава предприятие, по отношение на което е налице поне едно от следните обстоятелства:
а)
в случай на дружество с ограничена отговорност (различни от МСП, което съществува от по-малко от три години), когато записаният му акционерен капитал е намалял с повече от половината поради натрупани загуби. Такъв е случаят, когато приспадането на натрупаните загуби от резервите (и всички други елементи, които по принцип се считат за част от собствения капитал на дружеството) води до отрицателен кумулативен резултат, който надхвърля половината от записания акционерен капитал. За целите на настоящата разпоредба „дружество с ограничена отговорност“ се отнася по-специално до видовете дружества, упоменати в приложение I към Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (24), а „акционерен капитал“ включва, ако е уместно, всякакви премии от емисии;
б)
в случай на дружество (различно от МСП, което съществува от по-малко от три години), при което поне някои съдружници носят неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато капиталът, посочен в баланса на дружеството, е намалял с повече от половината поради натрупани загуби. За целите на настоящата разпоредба под понятието „дружество, при което поне някои съдружници носят неограничена отговорност за задълженията на дружеството“, се разбира по-специално типовете дружества, посочени в приложение II към Директива 2013/34/ЕС;
в)
когато предприятието е в процедура по колективна несъстоятелност или отговаря на критериите на своето вътрешно право, за да бъде обект на процедура по колективна несъстоятелност по искане на неговите кредитори;
г)
когато предприятието е получило помощ за оздравяване и все още не е възстановило заема или не е прекратило гаранцията, или е получило помощ за преструктуриране и все още е обект на план за преструктуриране;
д)
когато предприятието не е МСП и през последните две години:
i)
съотношението задължения/собствен капитал на предприятието е било по-голямо от 7,5 и
ii)
съотношението за лихвено покритие на предприятието, изчислено на основата на EBITDA, е било под 1,0;
(15)
„мъртви животни“ означава животни, които са умъртвени чрез евтаназия със или без установена диагноза, или са умрели, включително мъртвородени и неродени животни, в земеделско стопанство или в помещение, или при транспорт, но които не са заклани за консумация от човека;
(16)
„неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие“ означава неблагоприятни метеорологични условия като слана, бури и градушка, заледяване, силен или проливен дъжд или тежка суша, които унищожават повече от 30 % от средната продукция, изчислена на базата на:
а)
предходния тригодишен период; или
б)
средното количество за три години, базирано на предходния петгодишен период, като от него се изключат най-високата и най-ниската стойност;
(17)
„неблагоприятни климатични условия“ означава неблагоприятни метеорологични условия, които не отговарят на условията, предвидени в член 2, параграф 16 от настоящия регламент;
(18)
„вредители по растенията“ означава вредители съгласно определението в член 2, параграф 1, буква д) от Директива 2000/29/ЕО на Съвета (25);
(19)
„катастрофично събитие“ означава непредвидено събитие, свързано с живата или неживата природа, което е предизвикано от човешка дейност, води до съществени нарушения на горските структури и евентуално причинява сериозни икономически щети на горския сектор;
(20)
„брутен еквивалент на безвъзмездна помощ“ означава размерът на помощта, ако тя е била предоставена на бенефициера под формата на безвъзмездни средства, преди приспадането на данъци или други такси;
(21)
„материални активи“ означава активи, състоящи се от земя, сгради, съоръжения, машини и оборудване;
(22)
„нематериални активи“ означава активи, които нямат физически или финансов израз, като патенти, лицензи, ноу-хау или друга интелектуална собственост;
(23)
„агро-лесовъдни системи“ означава системи за използване на земята, при които се отглеждат дървесни видове, в съчетание със земеделие на една и съща площ;
(24)
„възстановяем аванс“ означава заем за проект, който се изплаща на една или повече вноски, като условията за погасяване зависят от изхода на проекта;
(25)
„начало на работата по проекта или дейността“ означава началото на свързаните с инвестицията дейности или строителни работи, или първият правнообвързващ ангажимент за поръчка на оборудване или услуги, или всеки друг ангажимент, който прави проекта или дейността необратими, в зависимост от това кое от двете събития настъпва по-рано; купуването на земя и подготвителните дейности като получаването на разрешения и провеждането на проучвания за осъществимост не се считат за начало на работата или дейността;
(26)
„големи предприятия“ означава предприятия, които не отговарят критериите, определени в приложение I;
(27)
„последваща фискална схема“ означава схема под формата на данъчни предимства, която представлява изменена версия на вече съществуваща фискална схема под формата на данъчно предимство и която я заменя;
(28)
„интензитет на помощ“ означава брутният размер на помощта, изразен като процент от допустимите разходи преди приспадането на данъци или други такси;
(29)
„дата на предоставяне на помощта“ означава датата, на която на бенефициера е предоставено законовото право за получаване на помощта съгласно приложимото национално законодателство;
(30)
„стандарт на Съюза“ означава задължителен стандарт, който е посочен в правото на Съюза и определя стандарта, който отделните предприятия трябва да постигнат, по-специално по отношение на околната среда, хигиената и хуманното отношение към животните; независимо от това определените на равнището на Съюза стандарти или цели, които са задължителни за държавите членки, но не и за индивидуални предприятия, не се считат за стандарти на Съюза;
(31)
„програма за развитие на селските райони“ означава програмата за развитие на селските райони, предвидена в член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
(32)
„инвестиции в непроизводствени дейности“ означава инвестиции, които не водят до съществено увеличение на стойността или рентабилността на земеделското стопанство;
(33)
„инвестиции за привеждане в съответствие със стандарт на Съюза“ означава инвестиции, целящи привеждането в съответствие със стандарт на Съюза след изтичането на преходния период, предвиден в законодателството на Съюза;
(34)
„млад земеделски стопанин“ означава лице на възраст не повече от 40 години към датата на подаване на заявлението за помощ, което притежава съответни професионални умения и знания и за пръв път се установява в земеделско стопанство като ръководител;
(35)
„най-отдалечени региони“ означава регионите, посочени в член 349, първа алинея от Договора;
(36)
„малки острови в Егейско море“ означава малките острови, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (26);
(37)
„по-слабо развити региони“ означава региони, в които брутният вътрешен продукт (БВП) на глава от населението е по-малък от 75 % от средния БВП на ЕС-27;
(38)
„ЕС-25“ са 25-те държави - членки на Съюза, които са били негови държави членки през май 2005 г.;
(39)
„ЕС-27“ са 27-те държави - членки на Съюза, които са били негови държави членки през януари 2007 г.;
(40)
„капитално строителство“ означава работа, предприета лично от земеделския стопанин или от негови работници, с която се създава актив;
(41)
„биогориво от хранителни култури“ означава биогориво, произведено от зърнени култури и други култури, богати на скорбяла, захар и маслодайни култури, съгласно определението в Предложението на Комисията за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/70/ЕО относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 2009/28/ЕО за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (27);
(42)
„активен земеделски стопанин“ означава активен земеделски стопанин по смисъла на член 9 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (28);
(43)
„група производители и организация на производители“ означава група или организация, създадена за целите на:
а)
адаптиране към пазарните изисквания на продукцията и производството на производителите, които са членове на такива групи производители или организации на производители; или
б)
съвместно пускане на стоки на пазара, включително подготовка за продажба, централизиране на продажбите и доставка до купувачите на едро; или
в)
установяване на общи правила за информация относно продукцията, в частност относно прибирането на реколтата и наличностите; или
г)
други дейности, които могат да се извършват от групи производители или организации на производители, като изграждане на умения и организация за стопанска и търговска дейност и улесняване на иновационните процеси;
(44)
„постоянни разходи, произтичащи от участие в схема за качество“ означава разходите, възникнали от присъединяването към подпомагана схема за качество, и годишната вноска за участие в такава схема за качество, включително, когато е необходимо, разходите за проверки, които се изискват за удостоверяване спазването на спецификациите на схемата за качество;
(45)
„консултация“ означава пълна консултация, предоставена в рамките на един и същ договор;
(46)
„член на земеделско домакинство“ означава физическо или юридическо лице или група физически или юридически лица, независимо от статута на групата и нейните членове по силата на националното законодателство, с изключение на селскостопанските работници;
(47)
„разходи за изпитвания за трансмисивна спонгиформна енцефалопатия (ТСЕ) и спонгиформна енцефалопатия по говедата (СЕГ)“ означава всички разходи, включително за комплекти за изпитвания и за събиране, транспортиране, изпитване, съхраняване и унищожаване на проби, необходими за пробовземане и лабораторни изпитвания в съответствие с глава В от приложение X към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета (29);
(48)
„родословна книга“ означава всяка книга, регистър, досие или носител на данни:
а)
който се поддържа от организация или сдружение на животновъди, официално признати от държавата членка, в която са били учредени, и
б)
в която се вписват или регистрират чистопородните разплодни животни от определена порода, като се посочват и техните прародители;
(49)
„защитено животно“ означава всяко животно, което е защитено от законодателството на Съюза или от националното законодателство;
(50)
„организация за научни изследвания и разпространение на знания“ означава субект (например университети или научноизследователски институти, агенции за технологичен трансфер, иновационни посредници, ориентирани към изследователска дейност физически или виртуални организации за сътрудничество), независимо от неговия правен статут (дали е учреден съгласно публичното или частното право) или начин на финансиране, чиято основна цел е да извършва независими фундаментални научни изследвания, индустриални научни изследвания или експериментално развитие или да разпространява в широк мащаб резултатите от тези дейности посредством преподаване, публикации или трансфер на знания. Когато такъв субект упражнява и стопански дейности, финансирането, разходите и приходите от тези стопански дейности трябва да се отчитат отделно. Предприятията, които в качеството си например на акционери или съдружници могат да упражняват влияние върху такъв субект, не могат да се ползват с преференциален достъп до неговия научноизследователски капацитет или до постигнатите от него резултати;
(51)
„сделка между несвързани лица“ означава, че условията на трансакцията между договарящите се страни не се различават от условията, които биха били договорени между независими предприятия, и които не съдържат елемент на противоречие. Всяка трансакция, която е резултат от открита, прозрачна и безусловна процедура, се разглежда като съответстваща на принципа на сделката между несвързани лица;
(52)
„бързорастящи дървета“ означава гора с кратка ротация, където минималното време преди отсичане е не по-малко от 8 години, а максималното - не повече от 20 години;
(53)
„дървета за засаждане на дървесни видове с кратък цикъл на ротация“ означава дървесни видове с код по КН 06 02 9041, определени от държавите членки, които се състоят от дървесни многогодишни култури, чиито корени или дънери остават в почвата след прибиране на реколтата, като през следващия сезон се появяват нови издънки, а максималният цикъл на реколтиране се определя от държавите членки;
(54)
„разходи по трансакции“ означава допълнителни разходи, свързани с изпълнението на ангажимент, които обаче не произтичат непосредствено от изпълнението му или които не са включени в директно компенсираните разходи или пропуснати доходи; и които могат да бъдат изчислени въз основа на стандартни разходи;
(55)
„друг управител на земя“ означава предприятие, което управлява земи, различно от предприятие, извършващо дейност в селскостопанския сектор;
(56)
„преработка на селскостопански в неселскостопански продукти“ означава всяко обработване на селскостопански продукти, в резултат на което се получава продукт, който не е обхванат от приложение I към Договора;
(57)
„а региони“ означава регионите, определени в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г. в изпълнение на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква а) от Договора;
(58)
„в региони“ означава регионите, определени в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г. в изпълнение на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
(59)
„слабонаселени региони“ са регионите, приети като такива от Комисията в индивидуалните решения относно карти на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 до 31 декември 2020 г.;
(60)
„регион на ниво NUTS 3“ означава регион, определен на ниво 3 от общата класификация на териториалните единици за статистически цели в съответствие с Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (30);
(61)
„в региони, които не са предварително определени“ означава региони, които дадена държава членка определя по своя преценка като региони от тип „в“, ако докаже, че те отговарят на определени социално-икономически критерии и че са определени в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г. в изпълнение на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
(62)
„бивши „а“ региони“ означава регионите, определени за „а“ региони в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 януари 2011 г. до 30 юни 2014 г.
(63)
„храни“ означава храни, които не са селскостопански продукти и които са изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (31).
Член 3
Условия за освобождаване
Схемите за помощ, индивидуалните помощи, отпуснати по схеми за помощ, и помощите ad hoc са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграфи 2 или 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че отговарят на всички условия, определени в глава I от настоящия регламент, както и на специфичните условия за съответната категория помощи, посочени в глава III от настоящия регламент.
Член 4
Прагове за уведомяване
1. Настоящият регламент не се прилага по отношение на индивидуалните помощи, чийто брутен еквивалент на безвъзмездна помощ надхвърля следните прагове:
а)
помощ за инвестиции в материални активи или нематериални активи в земеделски стопанства във връзка с първичното селскостопанско производство съгласно член 14: 500 000 EUR на предприятие за инвестиционен проект;
б)
помощ за инвестиции, свързани с преместването на селскостопанска сграда, водещо до модернизиране на съоръжения или до увеличаване на производствения капацитет, посочена в член 16, параграф 4: 500 000 EUR на предприятие за инвестиционен проект;
в)
помощ за инвестиции във връзка с преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти, посочена в член 17: 7,5 млн. евро на предприятие за инвестиционен проект;
г)
помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделското стопанство, посочена в член 29: 500 000 EUR на предприятие за инвестиционен проект;
д)
помощ за научноизследователска и развойна дейност в селскостопанския и горския сектор, посочена в член 31: 7,5 млн. евро на проект;
е)
помощ за залесяване и създаване на гористи местности, посочена в член 32: 7,5 млн. евро на проект за залесяване или създаване на гористи местности;
ж)
помощ за агро-лесовъдни системи, посочена в член 33: 7,5 млн. eвро на проект за създаване на агро-лесовъдна система;
з)
помощ за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми, посочена в член 35: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект;
и)
помощ за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на сектора на горското стопанство, посочена в член 40: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект;
й)
помощ за инвестиции в лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти, посочена в член 41: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект;
к)
помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или с производството на памук, посочена в член 44: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект.
2. Определените в параграф 1 прагове не бива да се заобикалят чрез изкуствено разделяне на схемите или проектите за помощ.
Член 5
Прозрачност на помощта
1. Настоящият регламент се прилага само към помощите, независимо от вида им, за които е възможно предварително и точно да бъде изчислен еквивалентът безвъзмездни средства, без да е необходим анализ на риска („прозрачни помощи“).
2. За прозрачни се приемат следните категории помощи:
а)
помощи, представляващи безвъзмездни средства и лихвени субсидии;
б)
помощи, представляващи заеми, когато брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на референтния лихвен процент, действащ към момента на предоставяне на безвъзмездните средства;
в)
помощ под формата на гаранции:
i)
когато брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на годишните минимални премии, посочени в известие на Комисията; или
ii)
когато преди помощта да бъде въведена в действие, методиката за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ на гаранцията е одобрена въз основа на Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции или въз основа на последващо известие, след като Комисията е получила уведомление за нея в съответствие с регламент, приет от Комисията в областта на държавните помощи, приложим към въпросния момент, и в одобрената методика изрично се обръща внимание на вида на гаранцията и на трансакцията, за която е издадена, в контекста на прилагането на настоящия регламент;
г)
помощи под формата на данъчни предимства, когато в мярката е предвиден таван, с който се гарантира, че приложимият праг няма да бъде надхвърлен;
д)
помощи под формата на възстановяеми аванси, ако общият номинален размер на възстановяемия аванс не надхвърля приложимите прагове по настоящия регламент или ако след като Комисията е била уведомена за методиката за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ на възстановимия аванс, тя е одобрила тази методика преди изпълнението на мярката.
3. За целите на настоящия регламент следните категории помощи не се считат за прозрачна помощ:
а)
помощ под формата на вливане на капитал;
б)
помощи, включени в мерки за рисково финансиране.
Член 6
Стимулиращ ефект
1. Настоящият регламент се прилага само по отношение на помощите, които имат стимулиращ ефект.
2. Приема се, че дадена помощ има стимулиращ ефект, ако получателят е подал писмено заявление за нея до съответната държава членка, преди работата по проекта или дейността да е започнала. Заявлението за помощ съдържа поне следната информация:
а)
наименованието и размера на предприятието;
б)
описание на проекта или дейността, включително съответната начална и крайна дата;
в)
местонахождението на проекта или дейността;
г)
списък с допустимите разходи;
д)
вида (безвъзмездна помощ, заем, гаранция, възстановяем аванс или друг вид) и размера на публичното финансиране, необходимо за проекта/дейността.
3. Счита се, че помощите ad hoc за големи предприятия имат стимулиращ ефект, когато преди нейното предоставяне държавата членка не само е гарантирала изпълнението на условието попараграф 2, но също така се е уверила, че чрез подготвената от бенефициера документация се установява, че с помощта ще се постигне една или повече от следните цели:
а)
съществено увеличаване на обхвата на проекта или дейността в резултат на помощта;
б)
съществено увеличаване на общата сума, изразходвана от бенефициера за проекта или дейността в резултат на помощта;
в)
съществено увеличаване на скоростта на изпълнение на съответния проект или дейност;
г)
в случай на инвестиционна помощ ad hoc: че без помощта проектът или дейността не биха били осъществени в съответния селски район по този начин или не биха били достатъчно рентабилни за бенефициера в съответния селски райони.
4. Чрез дерогация от параграфи 2 и 3 се счита, че мерки под формата на данъчни предимства имат стимулиращ ефект, ако са изпълнени следните условия:
а)
мярката предвижда право на помощ в съответствие с обективни критерии и без свобода на преценка от страна на държавата членка, и
б)
мярката е приета и е била в сила преди започване на работата по подпомагания проект или подпомаганата дейност, освен в случай на последващи фискални схеми, когато дейността вече е била обхваната от предходни схеми под формата на данъчни предимства.
5. Чрез дерогация от параграфи 2, 3 и 4 се приема, че за следните категории помощи не се изисква стимулиращ ефект или се допуска, че те притежават такъв:
а)
схеми за помощ за комасация на земята, когато са изпълнени условията, определени в член 15 или член 43 и когато:
i)
схемата за помощ предвижда право на помощ в съответствие с обективни критерии и без свобода на преценка от страна на държавата членка; и
ii)
схемата за помощ е приета и е в сила преди бенефициерът да е направил допустими разходи съгласно член 15 или член 43;
б)
помощ за мерки за насърчаване под формата на публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти, когато са изпълнени условията, определени в член 24, параграф 2, буква б);
в)
помощ за компенсиране на загубите, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, когато са изпълнени условията, определени в член 25;
г)
помощ за компенсиране на разходите за ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и на загубите, причинени от тези болести по животните или вредители по растенията, когато са изпълнени условията, определени в член 26, параграфи 9 и 10;
д)
помощ за покриване на разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, когато са изпълнени условията, определени в член 27, параграф 1, букви в), г) и д);
е)
помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства в съответствие с член 29;
ж)
помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, когато са изпълнени условията, определени в член 30;
з)
помощ за научноизследователска и развойна дейност в селскостопанския и горския сектор, когато са изпълнени условията, определени в член 31;
и)
помощ за възстановяване на щети по горите от пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични условия, вредители по растенията, болести по животните, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, в съответствие с член 34, параграф 5, буква г), когато са изпълнени условията, определени в член 34.
Член 7
Интензитет на помощта и допустими разходи
1. За целите на изчисляването на интензитета на помощта и допустимите разходи всички данни се използват преди приспадането на данъци и други такси. Допустимите разходи се подкрепят с документни доказателства, които са ясни, конкретни и актуални.
2. Данъкът върху добавената стойност (ДДС) не е допустим за подпомагане, освен в случаите, когато не подлежи на възстановяване съгласно националното законодателство в областта на ДДС.
3. В случаите, в които помощта се предоставя под форма, различна от безвъзмездна помощ, размерът на помощта е брутният еквивалент на безвъзмездна помощ.
4. Помощта, платима на няколко вноски, се сконтира до нейната стойност към датата на предоставянето на помощта. Допустимите разходи се сконтират до тяхната стойност към датата на предоставянето на помощта. Лихвеният процент, който се използва за сконтиране, следва да е сконтовият процент, приложим към датата на предоставяне на помощта.
5. Когато помощите се предоставят чрез данъчни предимства, сконтирането на отделните траншове помощ се извършва въз основа на сконтовите проценти, приложими към отделните дати, на които влиза в сила данъчното предимство.
6. Когато помощта е предоставена под формата на възстановяеми аванси, които - при отсъствието на общоприета методика за изчисляване на техния брутен еквивалент на безвъзмездна помощ - са изразени като процент от допустимите разходи и мярката предвижда, че при успешен резултат от проекта, определен въз основа на разумна и предпазлива хипотеза, авансовите плащания се възстановяват с лихвен процент, равен поне на сконтовия процент, приложим към датата на предоставяне на помощта, максималните интензитети на помощта, посочени в глава III, могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта.
Член 8
Натрупване
1. Когато се определя дали са спазени предвидените в член 4 прагове за уведомяване и определените в глава III максимални интензитети на помощта и максимални размери на помощта, се взема предвид общият размер на държавната помощ за подпомаганата дейност или проект или предприятие.
2. Когато финансиране от Съюза, управлявано централно от институциите, агенциите, съвместни предприятия или други органи на Съюза, което не е пряко или косвено под контрола на държавата членка, е съчетано с държавна помощ, само тази държавна помощ се взема предвид с цел да се установи дали са спазени праговете за уведомяване и максималните интензитети и таваните на помощта, при условие че общият размер на публично финансиране, предоставено във връзка със същите допустими разходи, не надхвърля най-благоприятните проценти на финансиране, установени в приложимите правила на законодателството на Съюза.
3. Помощ с установими допустими разходи, освободена по силата на настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, може да се натрупва със:
а)
всякаква друга държавна помощ, доколкото тези мерки се отнасят до различни установими допустими разходи;
б)
всякаква друга държавна помощ във връзка със същите допустими разходи, които частично или напълно се припокриват, само ако това натрупване не води до надвишаване на най-високия интензитет на помощта или размер на помощта, приложими за тази помощ по силата на настоящия регламент.
4. Помощта без установими допустими разходи, освободена съгласно членове 18 и 45 от настоящия регламент, може да се натрупва с всяка друга държавна помощ с установими допустими разходи.
Помощта без установими допустими разходи може да се натрупва с друга държавна помощ без установими допустими разходи до най-високия общ праг за финансиране, определен в конкретните обстоятелства за всеки отделен случай с този или друг регламент или решение за групово освобождаване, приети от Комисията.
5. Държавна помощ, освободена по силата на раздели 1, 2 и 3 на глава III от настоящия регламент, не може да се натрупва с плащанията, упоменати в член 81, параграф 2 и член 82 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на същите допустими разходи, ако такова натрупване би довело до интензитет на помощта или размер на помощта, надвишаващи предвидените в настоящия регламент.
6. Държавната помощ, която е освободена по силата на настоящия регламент, не може да се натрупва с помощ de minimis за едни и същи допустими разходи, ако в резултат на това натрупване интензитетът на помощта или размерът на помощта превишава стойностите, определени в глава III.
7. Помощта за инвестиции, целящи възстановяване на селскостопански производствен потенциал съгласно член 14, параграф 3, буква д), не може да се натрупва с помощта за обезщетение за материални щети по членове 25, 26 и 30 от настоящия регламент.
8. Помощта за започване на дейност от групи производители и организации на производители в селскостопанския сектор, посочена в член 19 от настоящия регламент, не може да се натрупва с помощта за учредяване на групи производители и организации на производители в селскостопанския сектор, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Помощта за започване на дейност за млади земеделски стопани и помощ за започване на дейност за развитието на малки земеделски стопанства, посочена в член 18 от настоящия регламент, не може да се натрупва с помощта за започване на стопанска дейност за млади земеделски стопани или за развитието на малки земеделски стопанства, посочена в член 19, параграф 1, буква а), подточки i) и iii) от Регламент (ЕС) № 1305/20013, ако такова натрупване би довело до размер на помощта, надвишаващ предвидения в настоящия регламент.
Член 9
Публикуване и информация
1. Най-късно 10 работни дни преди влизането в сила на схема за помощ, освободена по силата на настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, или преди предоставянето на помощ ad hoc, освободена по силата на настоящия регламент, държавите членки предават на Комисията - чрез уебприложението за уведомяване на Комисията в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 794/2004 - обобщена информация за тази помощ в стандартизирания формат, определен в приложение II към настоящия регламент.
До 10 работни дни след получаване на обобщената информация Комисията изпраща на държавата членка разписка за получаване с идентификационен номер на помощта.
2. Съответната държава членка осигурява публикуването на подробен уебсайт за държавна помощ, на национално или регионално равнище, на следното:
а)
обобщената информация, посочена в параграф 1, или връзка към нея;
б)
пълния текст на всяка посочена в параграф 1 помощ, включително измененията в нея, или връзка, осигуряваща достъп до пълния текст;
в)
информацията, посочена в приложение III към настоящия регламент, за всяка отпусната индивидуална помощ, надхвърляща:
i)
60 000 EUR за бенефициери, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство;
ii)
500 000 EUR за бенефициери, извършващи дейност в отраслите на преработката на селскостопански продукти, търговията със селскостопански продукти, горското стопанство или дейностите извън обхвата на член 42 от Договора.
3. При схемите за помощ под формата на данъчни предимства тези условия се считат за изпълнени, ако държавите членки публикуват необходимата информация за размера на индивидуалните помощи в следните диапазони (в милиони евро):
а)
0,06-0,5 само за първичното селскостопанско производство;
б)
0,5-1;
в)
1-2;
г)
2-5;
д)
5-10;
е)
10-30; и
ж)
30 и повече.
4. Информацията, посочена в параграф 2, буква в) по-горе, се организира и е достъпна по стандартизирания начин, описан в приложение III, и дава възможност за ефективно търсене и изтегляне. Посочената в параграф 2 информация се публикува в срок от шест месеца, считано от датата, на която бе предоставена помощта, или - за помощ под формата на данъчно предимство - в рамките на една година от датата, на която трябва да се представи данъчната декларация, и е на разположение за период от най-малко 10 години, считано от датата на предоставянето на помощта.
5. Пълният текст на схемата за помощ или помощта ad hoc, посочени в параграф 1, включва по-специално изрично позоваване на настоящия регламент чрез цитиране на неговото заглавие и данни за публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз и позоваване на специфичните разпоредби на глава III, засегнати от посочения акт, или, където е приложимо, позоваване на националното законодателство, което гарантира спазването на съответните разпоредби на настоящия регламент. Текстът се придружава от разпоредбите за прилагането му и от внесените в него изменения.
6. Комисията публикува на своя уебсайт:
а)
обобщената информация, посочена в параграф 1;
б)
връзките към посочените в параграф 2 уебсайтове за държавна помощ на всички държави членки.
7. Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да изпълнят разпоредбите на параграфи 2, 3 и 4 най-късно до две години от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 10
Избягване на двойно публикуване
Ако отпуснатата индивидуална помощ попада в обхвата на Регламент (ЕС) № 1305/2013 и е съфинансирана от ЕЗФРСР или се предоставя като допълнително национално финансиране за такива съфинансирани мерки, държавата членка може да реши да не я публикува на уебсайта за държавна помощ, посочен в член 9, параграф 2 от настоящия регламент, при условие че отпуснатата индивидуална помощ вече е била публикувана в съответствие с членове 111, 112 и 113 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (32). В този случай на уебсайта за държавна помощ, посочен в член 9, параграф 2 от настоящия регламент, държавата членка прави препратка към уебсайта, посочен в член 111 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
ГЛАВА II
ПРОЦЕДУРНИ ИЗИСКВАНИЯ
Член 11
Отмяна на ползването на груповото освобождаване
Когато държавата членка предоставя помощ, която съгласно настоящия регламент е предполагаемо освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, без да са изпълнени условията в глави I, II и III, след като предостави на съответната държава членка възможността да изложи своите аргументи, Комисията може да приеме решение, съгласно което в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора тя трябва да бъде уведомена за всички или за някои бъдещи мерки за помощ, приети от съответната държава членка, които иначе биха изпълнили изискванията на настоящия регламент. Помощите, за които трябва да се изпрати уведомление, могат да бъдат ограничени до определени видове помощ, до помощ, предоставяна в полза на определени бенефициери, или помощ, приета от определени органи на съответната държава членка.
Член 12
Докладване
1. Държавите членки изпращат на Комисията в електронен формат годишен доклад (в съответствие с глава III от Регламент (ЕО) № 794/2004) за прилагането на настоящия регламент за всяка цяла година или всяка част от годината, през която се прилага настоящият регламент.
2. Годишният доклад съдържа също така информацията относно:
а)
болестите по животните или вредителите на растенията, посочени в член 26;
б)
метеорологична информация относно вида, времето, относителната сила и местоположението на климатичните събития, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, посочени в член 25, или на природните бедствия в селскостопанския сектор, посочени в член 30.
Член 13
Наблюдение
Държавите членки поддържат подробни записи с информация и подкрепяща документация, чрез които може да се установи изпълнението на всички условия, определени в настоящия регламент. Такива записи се съхраняват за период от 10 години от датата на предоставяне на помощта ad hoc или от датата на предоставяне на последната помощ по схема за помощ. Съответната държава членка предоставя на Комисията в срок от 20 работни дни - като в искането може да бъде определен по-дълъг срок - цялата информация и подкрепяща документация, която по преценка на Комисията е необходима, за да се наблюдава прилагането на настоящия регламент.
ГЛАВА III
КАТЕГОРИИ ПОМОЩИ
РАЗДЕЛ 1
Помощ в полза на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти
Член 14
Помощ за инвестиции в материални активи или нематериални активи в земеделски стопанства, свързани с първичното селскостопанско производство
1. Помощта за инвестиции в материални активи или нематериални активи в земеделски стопанства във връзка с първичното селскостопанско производство е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-14 от настоящия член и в глава I.
2. Инвестицията може да се извършва от един или повече бенефициери или да се отнася за материален или нематериален актив, използван от един или повече бенефициери.
3. С инвестициите се преследва най-малко една от следните цели:
а)
подобряване на общата производителност и устойчивост на земеделското стопанство, по-специално чрез намаляване на производствените разходи или подобряване и пренасочване на производството;
б)
подобряване на природната среда, хигиенните условия или стандартите за хуманно отношение към животните, при условие че въпросната инвестиция надхвърля изискванията на действащите стандарти на Съюза;
в)
създаване и подобряване на инфраструктурата, свързана с развитието, приспособяването и модернизирането на селското стопанство (включително достъп до земеделска земя, комасация и мелиорация на земята), доставката и спестяването на енергия и вода;
г)
изпълнение на целите в областта на агроекологията и климата, включително природозащитния статус на видовете и местообитанията, свързан с биологичното разнообразие, както и увеличаване на привлекателността на зоните по „Натура 2000“ или други системи с висока природна стойност, определени в националните или регионалните програми за развитие на селските райони на държавите членки, доколкото инвестициите са непроизводствени;
д)
възстановяване на производствения потенциал, засегнат от природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, болести по животните и вредители по растенията и предотвратяване на щетите, причинени от горепосочените събития.
4. Инвестицията може да бъде свързана с производството на биогорива или енергия от възобновяеми източници в стопанствата, при условие че това производство не превишава средното годишно потребление на горива или енергия на съответното стопанство.
Когато инвестицията е извършена за производството на биогорива, производственият капацитет на производствените съоръжения не надвишава еквивалента на средното годишно потребление на транспортно гориво на земеделското стопанство и произвежданото биогориво не се продава на пазара.
Когато инвестициите са в полза на производството на топлинна енергия и електроенергия от възобновяеми източници в земеделски стопанства, производствените съоръжения служат само на собствените нужди от енергия на бенефициера и производственият им капацитет не надвишава еквивалента на комбинираното средногодишно потребление на топлинна енергия и електроенергия от земеделското стопанство, включително от домакинството на земеделското стопанство. Продажбата на електроенергия и подаването ѝ към електроенергийната мрежа е разрешено, при условие че е спазен годишният лимит за лично потребление.
Когато инвестицията е извършена от повече бенефициери с оглед на собствените им потребности от биогорива и енергия, средногодишното потребление трябва да се натрупва до размера, равен на средногодишното потребление на всички бенефициери.
При инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, която потребява или произвежда енергия, се изпълняват минималните стандарти за енергийна ефективност, ако такива стандарти съществуват на национално равнище.
Инвестициите в инсталации, чиято основна цел е производството на електроенергия от биомаса, не са допустими за помощ, освен ако не се използва минимален процент на топлинна енергия, който се определя от държавите членки.
Държавите членки установяват прагове за максималното процентно съотношение на зърнени храни или други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производството на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Помощта за инвестиционни проекти в областта на биоенергетиката се ограничава до производството на биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, установени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 на Директива 2009/28/ЕО.
5. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
разходите за изграждането, придобиването (включително на лизинг), или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общите разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за непроизводствени инвестиции, свързани с целите, посочени в параграф 3, буква г);
е)
в случай на напояване - разходите за инвестиции, които отговарят на следните условия:
i)
Комисията е била уведомена, както се изисква с член 13 от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (33), за план за управление на речен басейн за целия район, за който е предвидена инвестицията, както и за всички други райони, чиято околна среда може да бъде засегната от инвестицията. Мерките, които се въвеждат по плана за управление на речния басейн в съответствие с член 11 от посочената директива и които са от значение за селскостопанския сектор, трябва да са определени в съответната програма от мерки. Трябва да са налице съоръжения, позволяващи да се измерва потреблението на вода на равнището на подпомаганата инвестиция, или такива трябва да бъдат монтирани като част от инвестицията;
ii)
инвестицията води до съкращаване на предишното потребление на вода с най-малко 25 %;
що се отнася обаче до буква е), за помощ съгласно настоящия член не се допускат инвестициите, които засягат басейни на подпочвени или повърхностни води, чието състояние попада в категория, по-ниска от „добро състояние“ в съответния план за управление на речен басейн, по причини, свързани с количеството на водата, както и инвестициите, които водят до нетно увеличение на поливните площи, оказващи въздействие върху даден басейн на подпочвени или повърхностни води.
Условията в буква е), подточки i) и ii) по-горе не се прилагат за инвестициите в съществуващо съоръжение, които засягат единствено енергийната ефективност, нито за инвестициите за създаване на резервоар и инвестиция за използване на рециклирана вода, които не засягат басейн от подпочвени или повърхностни води;
ж)
в случай на инвестиции, целящи възстановяване на селскостопанския производствен потенциал, засегнат от природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, болести по животните или вредители по растенията, допустимите разходи могат да включват разходите, направени за възстановяване на селскостопанския производствен потенциал до нивото, на което е бил преди настъпването на посочените събития;
з)
в случай на инвестиции, целящи предотвратяване на щетите, причинени от природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, болести по животните или вредители по растенията, допустимите разходи могат да включват разходите за конкретни превантивни действия.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. От 1 януари 2017 г. в случай на напояване помощ се плаща само от държавите членки, които гарантират, че в района на речен басейн, в който се извършва инвестицията, различните потребители на вода допринасят за възстановяването от страна на селскостопанския сектор на разходите за водни услуги съгласно член 9, параграф 1, първо тире от Директива 2000/60/ЕО, като при необходимост се вземат предвид социалните, екологичните и икономическите последици от възстановяването, както и географските и климатичните условия на засегнатия регион или региони.
9. Помощ не се предоставя по отношение на следното:
а)
закупуване на права за производство, права на плащане и едногодишни растения;
б)
засаждане на едногодишни растения;
в)
дренажни съоръжения;
г)
инвестиции за привеждане в съответствие със стандартите на Съюза, с изключение на помощта, предоставяна на млади земеделски стопани в рамките на 24 месеца от датата на започване на дейността;
д)
закупуване на животни, с изключение на помощта, предоставяна за инвестиции съгласно параграф 3, буква д).
10. Тъй като помощта не се ограничава до конкретни селскостопански продукти, тя трябва да е достъпна или за всички сектори на първичното селскостопанско производство, или за целия сектор на растениевъдството, или за целия сектор на животновъдството. Въпреки това държавите членки могат да изключат определени продукти поради свръхкапацитет на вътрешния пазар или поради липса на пазари.
11. Помощта, посочена в параграф 1, не се предоставя в нарушение на забрани или ограничения, установени в Регламент (ЕС) № 1308/2013, дори ако тези забрани и ограничения се отнасят само за подпомагането от Съюза, предвидено в посочения регламент.
12. Интензитетът на помощта е ограничен до:
а)
75 % от размера на допустимите разходи в най-отдалечените региони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи в други региони.
13. Ставките, предвидени в параграф 12, могат да бъдат увеличени с 20 процентни пункта, ако максималният интензитет на помощта не надхвърля 90 %, за:
а)
млади земеделски стопани или земеделски стопани, които са установени през петте години преди датата на заявлението за помощ;
б)
колективни инвестиции, като например складови съоръжения, които се използват от група земеделски стопани, или съоръжения за подготовка на земеделските продукти преди търговията с тях, и интегрирани проекти, обхващащи няколко мерки, посочени в Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително мерки, които са свързани със сливане на организации на производители;
в)
инвестиции в райони с природни и други специфични ограничения;
г)
действия, подпомагани в рамките на Европейското партньорство за иновации (ЕПИ), като например инвестицията за нов обор, позволяваща изпитване на нова практика за подслоняване на животни, която е била разработена от оперативна група, съставена от земеделски стопани, учени и неправителствена организация в областта на хуманното отношение към животните;
д)
инвестиции за подобряване на природната среда, хигиенните условия или стандартите за хуманно отношение към животните, както е посочено в параграф 3, буква б); в този случай увеличената ставка, предвидена в настоящия параграф, се прилага само за допълнителните разходи, които са необходими за постигане на ниво, надхвърлящо действащите стандарти на Съюза, и които не водят до увеличаване на производствения капацитет.
14. По отношение на непроизводствените инвестиции, посочени в параграф 3, буква г), и инвестициите за възстановяване на производствения потенциал, посочени в параграф 3, буква д), максималният интензитет на помощта не превишава 100 %.
За инвестиции, свързани с мерките за предотвратяване на щети, посочени в параграф 3, буква д), максималният интензитет на помощта не превишава 80 %. Той може обаче да бъде увеличен до 100 %, ако инвестицията се извършва колективно от повече от един бенефициер.
Член 15
Помощ за комасация на селскостопанска земя
Помощта за комасация на селскостопанска земя е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако отговаря на условията, определени в глава I, и се предоставя за правните и административните разходи, включително разходите за геодезически услуги, и е ограничена до тях, в размер до 100 % от реално извършените разходи.
Член 16
Помощ за инвестиции, свързани с преместването на селскостопански сгради
1. Помощта за инвестиции, свързани с преместването на селскостопански сгради, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-5 от настоящия член и в глава I.
2. Преместването на селскостопанската сграда трябва да преследва цел от обществен интерес.
Общественият интерес, с който се обосновава предоставянето на помощ по настоящия член, е определен в относимите разпоредби на съответната държава членка.
3. Когато преместването на селскостопанска сграда се състои от разглобяване, пренасяне и повторно изграждане на съществуващи съоръжения, интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от действително извършените разходи за такива дейности.
4. Когато в допълнение към разглобяването, пренасянето и повторното изграждане на съществуващи съоръжения, както е посочено в параграф 3, преместването води до модернизиране на тези съоръжения или до увеличаване на производствения капацитет, се прилагат интензитетите на помощта за инвестициите, определени в член 14, параграфи 11 и 12, по отношение на разходите, свързани с модернизирането на съоръженията или увеличението на производствения капацитет.
За целите на настоящия параграф обикновената замяна на съществуваща сграда или съоръжения с нова съвременна сграда или съоръжения, без фундаментална промяна на производството или на използваната технология, не се счита за свързана с модернизирането.
5. Максималният интензитет на помощта може да достигне до 100 % от допустимите разходи, ако преместването се отнася до дейности в близост до населени места от селски тип, с оглед подобряване на качеството на живот или подобряване на екологичните показатели на населеното място от селски тип.
Член 17
Помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти
1. Помощта за инвестиции в материални активи или нематериални активи във връзка с преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-10 от настоящия член и в глава I.
2. Инвестициите трябва да засягат преработката на селскостопански продукти или търговията със селскостопански продукти.
3. Инвестициите във връзка с производството на биогорива от хранителни култури не са допустими за помощ съгласно настоящия член.
4. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването, че тази оценка трябва да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект трябва да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
5. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права, търговски марки.
6. Разходи, различни от посочените в параграф 5, букви а) и б), свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, административни разходи и разходи за застраховка, не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
7. Не се предоставя помощ по отношение на инвестиции за привеждане в съответствие с действащи стандарти на Съюза.
8. Не се предоставя помощ в нарушение на забрани или ограничения, установени в Регламент (ЕС) № 1308/2013, дори ако тези забрани и ограничения се отнасят само за подпомагане от Съюза, предвидено в посочения регламент.
9. Интензитетът на помощта не превишава:
а)
75 % от размера на допустимите разходи в най-отдалечените региони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода 2007-2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи в други региони.
10. Ставките, предвидени в параграф 9, могат да бъдат увеличени с 20 процентни пункта, ако максималният интензитет на помощта не надхвърля 90 %, за:
а)
свързани със сливане на организации на производители; или
б)
подпомагани в рамките на Европейското партньорство за иновации (ЕПИ).
Член 18
Помощ за започване на дейност от млади земеделски стопани и за развитието на малки земеделски стопанства
1. Помощта за започване на дейност от млади земеделски стопани и помощта за започване на дейност за развитието на малки земеделски стопанства е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се предоставя на млади земеделски стопани съгласно определението в член 2, параграф 34 от настоящия регламент или на малки земеделски стопанства, определени от държавите членки.
Определението за малки земеделски стопанства от страна на държавите членки е определението, включено в съответните програми за развитие на селските райони и одобрено от Комисията.
Държавите членки определят горни и долни прагове за достъп до помощта за започване на дейност за млади земеделски стопани и помощта за развитие на малки земеделски стопанства по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен в стандартния производствен обем, определен в член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (34), или в еквивалент. Долният праг за достъп до помощта за започване на дейност за млади земеделски стопани е по-висок от горния праг за достъп до помощта за развитие на малки земеделски стопанства.
Помощта е ограничена до микро- и малки предприятия.
3. Когато помощта се предоставя на млад земеделски стопанин, който създава стопанство под формата на юридическо лице, младият земеделски стопанин упражнява ефективен и дългосрочен контрол над юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други лица. Когато юридическо лице е изключително или съвместно контролирано от друго юридическо лице, тези изисквания се прилагат към всяко физическо лице, което упражнява контрол върху посоченото друго юридическо лице.
4. Условие за предоставяне на помощта е представянето на финансово-икономически план на компетентния орган на съответната държава членка, чието изпълнение трябва да започне в срок от девет месеца от датата на приемане на решението за предоставяне на помощта.
Във финансово-икономическия план се съдържа описание най-малко на следното:
а)
в случай на помощ за започване на дейност за млади земеделски стопани:
i)
първоначалното състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапите и целите за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за дейностите (включително такива, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство - например инвестиции, обучение, консултации;
б)
в случай на помощ за започване на дейност за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначалното състояние на земеделското стопанство;
ii)
сведения за дейностите (включително такива, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност - например инвестиции, обучение, сътрудничество.
5. За млади земеделски стопани във финансово-икономическия план, посочен в параграф 4, буква а) от настоящия член, се предвижда, че в срок от 18 месеца от датата на започване на дейността бенефициерът трябва да попада в определението за активен земеделски стопанин, предвидено в член 2, параграф 42. Когато обаче бенефициерът не притежава съответните професионални умения и знания, за да попадне в посоченото определение, той има право да получи помощ, при условие че поеме ангажимент да придобие тези професионални умения и знания в срок от 36 месеца от датата на приемане на решението за предоставяне на помощта. Този ангажимент трябва да бъде включен във финансово-икономическия план.
6. Помощта се предоставя или се изплаща най-малко на две вноски или два транша за максимален период от пет години.
За млади земеделски стопани последната вноска или последният транш от помощта зависи от правилното изпълнение на финансово-икономическия план, посочен в параграф 4, буква а).
7. Размерът на помощта за млади земеделски стопани се основава на социално-икономическото положение на съответната държава членка и е ограничен до 70 000 EUR.
Размерът на помощта за малко земеделско стопанство е ограничен до 15 000 EUR.
Член 19
Помощ за започване на дейност за групи производители и организации на производители в селскостопанския сектор
1. Помощта за започване на дейност за групи производители и организации на производители е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Допустими за помощ са единствено групи производители или организации на производители, които са официално признати от компетентния орган на съответната държава членка въз основа на представянето на финансово-икономически план.
3. Предоставянето на помощта е обвързано със задължението на съответната държава членка да провери дали целите на финансово-икономическия план, посочен в параграф 2, са били достигнати в рамките на пет години след официалното признаване на групата производители или организацията на производители.
4. Споразуменията, решенията и съгласуваните практики, сключени в рамките на групата производители или организацията на производители, трябва да отговарят на правилата за конкуренция, които се прилагат по силата на членове 206-210 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
5. Не се предоставя помощ на:
а)
производствени организации, субекти или органи като например дружества или кооперативи, чиято цел е управлението на едно или повече земеделски стопанства и които по тази причина на практика представляват отделни производители;
б)
земеделски сдружения, които изпълняват задачи, като например взаимно подпомагане и услуги по заместване и управление на стопанствата в стопанствата на членовете, без да участват в съвместното адаптиране на предлагането за пазара;
в)
групи производители, организации или сдружения на производители, чиито цели са несъвместими с член 152, параграф 1, буква в) и параграф 3, както и член 156 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи: разходи за наеми на подходящи помещения, придобиване на офис оборудване, включително компютърен хардуер и софтуер, разходи за административен персонал, административни разходи и такси за правни и административни услуги.
При закупуване на помещения допустимите разходи за тази цел се ограничават до разходите за наем по пазарни цени.
7. Помощта се изплаща под формата на фиксирана сума на годишни вноски през първите пет години от датата, на която групата производители или организацията на производители е била официално призната от компетентния орган въз основа на финансово-икономическия план, посочен в параграф 2.
Държавите членки изплащат последната вноска само след като са проверили правилното изпълнение на посочения финансово-икономически план.
Помощта е прогресивно намаляваща.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
9. Размерът на помощта е ограничен до 500 000 EUR.
Член 20
Помощ за участието на производители на селскостопански продукти в схеми за качество
1. Следните категории помощи за производители на селскостопански продукти са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и са освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него:
а)
помощ за ново участие в схеми за качество, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I;
б)
помощ за разходите по задължителни мерки за контрол във връзка със схемите за качество, предприети съгласно законодателството на Съюза или националното законодателство от компетентния орган или от негово име, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2, 4, 6, 7 и 8 от настоящия член и в глава I;
в)
помощ за разходите за пазарни проучвания, за разработване на концепция и технически проект за продукта и за изготвяне на заявления за признаване на схеми за качество, когато тя изпълнява условията, определени в параграфи 2, 6, 7 и 8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта, посочена в параграф 1, се предоставя по отношение на следните схеми за качество:
а)
схемите за качество, установени по силата на следните регламенти и разпоредби:
i)
част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Съвета по отношение на виното;
ii)
Регламент (ЕС) № 1151/2012
iii)
Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (35);
iv)
Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (36);
v)
Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (37);
б)
схемите за качество, включително схемите за сертифициране на земеделски стопанства, по отношение на селскостопански продуктите, които държавите членки признават като отговарящи на следните критерии:
i)
спецификата на крайния продукт, произведен по такива схеми за качество, трябва да произтича от ясни задължения, с които да се гарантират:
-
специфични характеристики на продукта, или
-
специфични селскостопански или производствени методи, или
-
качеството на крайния продукт, което значително надхвърля пазарните стокови стандарти по отношение на общественото здраве, здравето на животните или растенията, хуманното отношение към животните или опазването на околната среда;
ii)
схемата за качество трябва да е отворена за всички производители;
iii)
схемата за качество трябва да включва задължителни спецификации за крайния продукт, като спазването на тези спецификации трябва да се удостоверява от публични органи или от независим орган за инспекции;
iv)
схемата за качество трябва да е прозрачна и да осигурява пълна проследимост на селскостопанските продукти;
в)
схемите за доброволно сертифициране на селскостопански продукти, които съответната държава членка признава като отговарящи на изискванията, посочени в съобщението на Комисията, озаглавено „Насоки за най-добри практики на ЕС за схемите за доброволно сертифициране на селскостопански продукти и храни“ (38).
3. Помощта, посочена в параграф 1, буква а), се предоставя на производителите на селскостопански продукти като годишен стимул под формата на плащане, чийто размер се определя в съответствие с размера на постоянните разходи, възникващи от участието в схемите за качество.
4. Помощта, посочена в параграф 1, букви а) и б), не се предоставя за покриване на разходите за контрола, осъществяван от самия бенефициер, или когато законодателството на Съюза предвижда разходите за контрол да бъдат поети от производителите на селскостопански продукти и групите такива производители, без да посочва реалния размер на таксите.
5. Помощта, посочена в параграф 1, буква а), се предоставя за максимален период от пет години и е ограничена до 3000 EUR на бенефициер годишно.
6. Помощта е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
7. Помощта, посочена в параграф 1, букви б) и в), не включва директни плащания към бенефициерите.
Помощта, посочена в параграф 1, букви б) и в), се изплаща на органа, отговарящ за мерките за контрол, доставчика на научни изследвания или доставчика на консултантски услуги.
8. Помощта, посочена в параграф 1, букви б) и в), се ограничава до 100 % от реално извършените разходи.
Член 21
Помощ за трансфер на знания и информационни дейности
1. Помощта за трансфер на знания и информационни дейности е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта обхваща дейности за професионално обучение и придобиване на умения, включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение, демонстрационни дейности и информационни дейности.
Помощта може да обхваща и краткосрочен обмен на опит в управлението на стопанства и посещения на стопанства.
Помощта за демонстрационни дейности може да обхваща съответните разходи за инвестиции.
3. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
разходите за организиране на професионално обучение, дейности за придобиване на умения (включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение), демонстрационни дейности или информационни дейности;
б)
разходите за път, настаняване и дневните командировъчни на участниците;
в)
разходите за осигуряване на услуги за заместване по време на отсъствието на участниците;
г)
в случай на демонстрационни проекти по отношение на инвестициите:
i)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
ii)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
iii)
общите разходи, свързани с разходите, посочени в подточки i) и ii), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост продължават да бъдат допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по подточки i) и ii);
iv)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
4. Разходите, посочени в параграф 3, буква г), са допустими само доколкото се използват за демонстрационния проект и за периода на демонстрационния проект.
За допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на демонстрационния проект, изчислени въз основа на общоприетите счетоводни принципи.
5. Помощта, посочена в параграф 3, букви а) и в), не включва директни плащания към бенефициерите.
Помощта, посочена в параграф 3, букви а) и в), се изплаща на доставчика на трансфера на знания и информационните дейности.
6. Органите, предоставящи трансфер на знания и информационни дейности, разполагат с необходимия капацитет под формата на квалификации на персонала и редовно обучение за изпълнение на посочените задачи.
Предоставянето на дейностите, посочени в параграф 2, може да се извършва от групи производители или други организации независимо от техния размер.
7. Помощта е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
Ако предоставянето на дейностите, посочени в параграф 2, се извършва от групи производители и организации на производители, членството в такива групи или организации не трябва да е условие за достъп до дейностите.
Участието на нечленуващи лица в административните разходи на съответната група производители или организация на производители е ограничено до разходите за предоставяне на дейностите, посочени в параграф 2.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
В случай на демонстрационните проекти, посочени в параграф 3, буква г), максималният размер на помощта е ограничен до 100 000 EUR за период от 3 бюджетни години.
Член 22
Помощ за консултантски услуги
1. Помощта за консултантски услуги е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се разработва с оглед да се помогне на предприятията, извършващи дейност в селскостопанския сектор, и на младите земеделски стопани да се възползват от консултантските услуги за подобряване на икономическите и екологичните показатели, както и на климатичната съобразеност и устойчивостта на изменението на климата на техните предприятия или инвестиции.
3. Консултациите са свързани с поне един приоритет на Съюза за развитие на селските райони в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и обхващат най-малко един от следните елементи:
а)
задълженията, произтичащи от законоустановените изисквания за управление или стандартите за добро земеделско и екологично състояние, предвидени в дял VI, глава I от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
б)
където е приложимо, селскостопанските практики, благоприятни за климата и за околната среда, установени в дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и поддържането на земеделските площи съгласно член 4, параграф 1, буква в) от посочения регламент;
в)
мерките, насочени към модернизиране, изграждане на конкурентоспособност, секторна интеграция, иновации, пазарна ориентация и насърчаване на предприемачеството;
г)
изискванията, определени от държавите членки, за прилагането на член 11, параграф 3 от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета;
д)
изискванията, определени от държавите членки за прилагането на член 55 от Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (39), и по-специално спазването на общите принципи на интегрираното управление на вредителите, както е посочено в член 14 от Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (40);
е)
когато е приложимо, стандартите за безопасност на труда или стандартите за безопасност, свързани със земеделското стопанство;
ж)
конкретни консултации за земеделски стопани, които за първи път се установяват, включително съвети относно икономическата и екологичната устойчивост.
4. Консултациите може да включват и въпроси, различни от посочените в параграф 3 от настоящия член, които са свързани със смекчаването и приспособяването към изменението на климата, биологичното разнообразие и опазването на водите, както е предвидено в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, или свързани с икономическите и екологичните показатели на земеделското стопанство, включително аспекти, свързани с конкурентоспособността. Това може да включва консултации относно развитието на късите вериги на доставки, биологичното земеделие и здравните аспекти на животновъдството.
5. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на консултантски услуги.
6. Субектите, избрани да предоставят консултантската услуга, следва да разполагат с подходящи ресурси от редовно обучен и квалифициран персонал и консултантски опит и надеждност по отношение на сферите, в които дават консултации.
Предоставянето на консултантски услуги може да се извършва от групи производители или други организации независимо от техния размер.
При предоставянето на консултации доставчикът на консултантските услуги спазва задълженията за поверителност на информацията съгласно член 13, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
7. Помощта е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
Ако предоставянето на консултантски услуги се извършва от групи производители и организации на производители, членството в тези групи или организации не е условие за достъп до услугата.
Всяко участие на нечленуващи лица в административните разходи на съответната група или организация е ограничено до разходите за предоставяне на консултантската услуга.
8. Размерът на помощта е ограничен до 1500 EUR на консултация.
Член 23
Помощ за услуги по заместване в стопанството
1. Помощта за услуги по заместване в стопанството е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-5 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта обхваща действителните разходи за заместване на земеделски стопанин, физическо лице, което е член на земеделското домакинство, или селскостопански работник по време на тяхното отсъствие от работа поради болест, включително заболяване на децата им, годишен отпуск, отпуск по майчинство и родителски отпуск или в случай на смърт.
3. Общата продължителност на заместването е ограничена до 3 месеца годишно на бенефициер, с изключение на заместване поради отпуск по майчинство и родителски отпуск, който е ограничен до 6 месеца във всеки отделен случай.
4. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите.
Помощта се изплаща на доставчика на услугата по заместване в стопанството.
Предоставянето на услуги по заместване в стопанството може да се извършва от групи производители и организации на производители независимо от техния размер. В такъв случай членството в тези групи или организации не е условие за достъп до услугата.
5. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от действително извършените разходи.
Член 24
Помощ за мерки за насърчаване в полза на селскостопанските продукти
1. Помощта за мерки за насърчаване в полза на селскостопанските продукти е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта покрива разходите за:
а)
организирането на конкурси, търговски панаири и изложения, както и участието в тях;
б)
публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти.
3. В публикациите, посочени в параграф 2, буква б), не се споменават конкретни предприятия, марки или произход.
Посоченото ограничение не се прилага обаче при посочване на произхода на селскостопански продукти, обхванати от:
а)
схемите за качество, посочени в член 20, параграф 2, буква а), при условие че позоваването съответства стриктно на защитеното от Съюза;
б)
схемите за качество, посочени в член 20, параграф 2, букви б) и в), при условие че позоваването е с второстепенно значение спрямо основното послание.
4. Помощта обхваща следните допустими разходи за организирането на и участието в конкурси, търговски панаири и изложения, посочени в параграф 2, буква а):
а)
такси за участие;
б)
разходи за път и разходи за транспортиране на животни;
в)
разходи за публикации и уебсайтове за обявяване на събитието;
г)
наем за изложбени помещения и щандове и разходите за тяхното монтиране и демонтиране;
д)
символични награди на стойност до 1000 EUR за една награда и един победител в конкурс.
5. Помощта обхваща следните допустими разходи за посочените в параграф 2, буква б) публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти:
а)
разходи за публикации в печатни и електронни медии, уебсайтове, клипове в електронни медии, по радио или телевизия, насочени към представяне на фактическа информация относно бенефициери от определен район или произвеждащи определен селскостопански продукт, при условие че информацията е неутрална и че всички заинтересовани бенефициери разполагат с еднакви възможности да бъдат представени в публикацията;
б)
разходи за разпространение на научни познания и фактическа информация относно:
i)
схемите за качество, посочени в член 20, параграф 2, които са отворени за селскостопански продукти от други държави членки и трети държави;
ii)
генерични селскостопански продукти и техните хранителни предимства и предлаганите приложения на такива продукти.
6. Помощта се предоставя:
а)
в натура; или
б)
въз основа на възстановяване на действителните разходи, извършени от бенефициера.
Когато помощта се предоставя в натура, тя не включва директни плащания към бенефициерите, а се изплаща на доставчика на мерките за насърчаване.
Предоставянето на мерки за насърчаване може да се извършва от групи производители или други организации независимо от техния размер.
Помощта за символичните награди, посочени в параграф 4, буква д), се изплаща на доставчика на мерките за насърчаване само ако наградата е била действително присъдена и при представяне на доказателство за присъждането.
7. Помощта за мерките за насърчаване е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
Когато мярката за насърчаване е предприета от групи производители и организации на производители, членството в такива групи или организации не следва да е условие за участие, като участието в административните разходи на съответната група или организация се ограничава до разходите за предоставяне на мерките за насърчаване.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 25
Помощ за компенсиране на щети, причинени от неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие
1. Помощта за компенсиране на извършващи дейност в първичното селскостопанско производство МСП за щети, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-10 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта, предоставена по силата на настоящия член, зависи от следните условия:
а)
компетентният орган на държавата членка официално е признал характера на събитието като неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие; и
б)
налице е пряка причинно-следствена връзка между неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, и щетите, понесени от предприятието.
3. Помощта се изплаща пряко на съответното предприятие или на групата производители или организацията на производители, в която членува предприятието.
Ако помощта се изплаща на група производители или организация на производители, размерът на помощта не надвишава размера на помощта, допустим за предоставяне на въпросното предприятие.
4. Схемите за помощ се създават в срок от три години от датата на настъпването на неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Помощта се изплаща в срок от четири години от посочената дата.
5. Допустимите разходи са щетите, възникнали като пряко последствие от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, оценено или от публичен орган, или от независим експерт, признат от предоставящия помощта орган, или от застрахователно предприятие.
Тези щети включват:
а)
загубата на приходи от пълното или частичното унищожаване на селскостопанската продукция и средствата за производство, както е посочено в параграф 6;
б)
материалните щети, посочени в параграф 7.
6. Загубата на доходи се изчислява чрез изваждане на:
а)
резултата от умножението на количеството селскостопански продукти, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, или всяка следваща година, засегната от пълното или частичното унищожаване на средствата за производство, по средната продажна цена, получена през същата година
от
б)
резултата от умножаването на средногодишното количество селскостопански продукти, произведени през тригодишния период, предхождащ неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, или средното количество за три години, което се базира на петгодишния период, предхождащ неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, като от него се изключат най-високата и най-ниската стойност, по получената средна продажна цена.
Това намаление може да се изчисли или на равнището на годишната продукция на стопанството, или на равнище култури или животни.
Към сумата може да се прибавят други разходи, извършени от бенефициера в резултат от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
От сумата се изваждат всички разходи, които не са извършени поради неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
При изчисляването на селскостопанското производство на бенефициера може да се използват индекси, при условие че използваният метод на изчисление позволява да се определи реалната загуба на бенефициера през разглежданата година.
7. Материалните щети на активи, като например селскостопански сгради, оборудване и машини, запаси и средства за производство, причинени от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, се изчисляват въз основа на разходите за ремонт или икономическата стойност на засегнатия актив преди неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Тези щети не могат да надхвърлят разходите за ремонт или намалението на справедливата пазарна стойност, причинено от бедствието, по-специално разликата между стойността на актива непосредствено преди и непосредствено след неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Когато посоченото в параграф 6 намаление на доходите на бенефициера се изчислява въз основа на културите или животните, се вземат под внимание само материалните щети, свързани с конкретната култура или конкретните животни.
8. Изчисляването на щетите, понесени вследствие на неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, се извършва на равнището на отделния бенефициер.
9. Помощта, предоставяна по настоящия член, се намалява с 50 %, освен ако се предоставя на бенефициери, които са сключили застраховка, покриваща минимум 50 % от тяхното средногодишно производство или свързаните с производството им доходи и статистически най-честите климатични рискове в съответната държава членка или регион, за които се осигурява застрахователното покритие.
10. Помощта и всички други получени плащания за компенсиране на загубите, включително плащанията по други национални или съюзни мерки или застрахователни полици, за щетите, за които се предоставя помощта, са ограничени до 80 % от допустимите разходи.
Интензитетът на помощта може да бъде увеличен до 90 % в районите с природни ограничения.
Член 26
Помощ за разходите по предотвратяване, контрол и ликвидиране на болести по животните и нашествия на вредители по растенията и помощ за отстраняване и компенсиране на загубите, причинени от болести по животните или нашествия на вредители по растенията
1. Помощта за МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, за разходите по предотвратяване, контрол и ликвидиране на болести по животните или нашествия на вредители по растенията, и помощта, предназначена да компенсира такива предприятия за загубите, причинени от тези болести по животните или нашествия на вредители по растенията, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-13 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се изплаща само:
а)
във връзка с болести по животните или нашествия на вредители по растенията, за които съществуват разпоредби на Съюза или национални разпоредби, независимо дали са установени със закон, подзаконов акт или административен акт; и
б)
като част от:
i)
публична програма на Съюза или на национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или унищожаване на съответната болест по животните или съответния вредител по растенията; или
ii)
спешна мярка, наложена от компетентен орган; или
iii)
мерки за унищожаване или спиране на разпространението на вредители по растенията, прилагани в съответствие с Директива 2000/29/ЕО на Съвета.
Програмата и мерките, посочени в буква б), съдържат описание на съответните мерки за предотвратяване, контрол или ликвидиране.
3. Помощта не може да е свързана с мерки, за които в законодателството на Съюза е предвидено, че разходите по тези мерки са за сметка на бенефициера, освен ако разходите за тях се покриват изцяло от задължителни такси, наложени на бенефициерите.
4. Що се отнася за болестите по животните, помощта се предоставя само за тези, които са посочени в списъка на болестите по животните, съставен от Световната организация за здравето на животните, или за болестите по животните и зоонозите, изброени в приложения I и II към Регламент (ЕС) № 652 /2014 на Европейския парламент и на Съвета (41).
5. Помощта се изплаща пряко на съответното предприятие или на групата производители или организацията на производители, в която членува предприятието.
Ако помощта се изплаща на група производители или организация на производители, размерът на помощта не надвишава размера на помощта, допустим за предоставяне на въпросното предприятие.
6. Схемите за помощ се въвеждат в срок от три години от датата на възникване на разхода или загубата, причинен(а) от болестта по животните или нашествието на вредители по растенията.
Помощта се изплаща в срок от четири години от посочената дата.
7. В случай на мерки за предотвратяване помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
за медицински прегледи;
б)
за анализи, включително диагностика „ин витро“;
в)
за изследвания и други скринингови мерки, включително изпитвания за ТСЕ и СЕГ;
г)
за закупуване, съхраняване, поставяне и разпространяване на ваксини, лекарства, вещества за лечението на животни и продукти за растителна защита;
д)
за превантивно клане или убиване на животни или унищожаване на животински продукти и растения и за почистването и дезинфекцията на стопанството и съоръженията.
8. В случай на мерки за контрол и ликвидиране помощта покрива следните допустими разходи:
а)
за изследвания и други скринингови мерки в случай на болести по животните, включително изпитвания за ТСЕ и СЕГ;
б)
за закупуване, съхраняване, поставяне и разпространяване на ваксини, лекарства, вещества за лечението на животни и продукти за растителна защита;
в)
за клане или убиване и за унищожаване на животни и унищожаване на свързани с тях продукти, или за унищожаване на растения, включително тези, които са умрели или са разрушени в резултат на ваксинации или други мерки, разпоредени от компетентните органи, както и за почистването и дезинфекцията на стопанството и на съоръженията.
9. В случай на помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от болести по животните или вредители по растенията, компенсацията се изчислява само по отношение на:
а)
пазарната стойност на животните, които са заклани или убити или са умрели, или пазарната стойност на свързаните с тях продукти или на растенията, унищожени:
i)
в резултат на болестта по животните или нашествието на вредители по растенията;
ii)
като част от публична програма или мярка, посочени в параграф 2, буква б).
Тази пазарна стойност се определя въз основа на стойността на животните, продуктите и растенията непосредствено преди да е възникнало или да е било потвърдено всяко подозрение за болестта по животните или нашествието на вредители по растенията.
б)
загубата на доходи, свързана с изпълнение на карантинни задължения, с трудности по възстановяване на поголовието или с пренасаждане на площите, и задължителния сеитбооборот, наложен като част от публична програма или мярка, посочена в параграф 2, буква б).
От сумата се изваждат всички разходи, които не са възникнали пряко вследствие на болестта по животните или на вредителите по растенията, които в противен случай биха били извършени от бенефициера.
10. Помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от болести по животните или вредители по растенията, е ограничена до разходите и щетите, причинени от болестите по животните и вредителите по растенията, за които компетентният орган:
а)
официално е признал огнище - в случай на болест по животните; или
б)
официално е удостоверил наличие - в случай на вредители по растенията.
11. Помощта във връзка с допустимите разходи, посочени в параграфи 7 и 8, се предоставя в натура и се изплаща на доставчика на мерки за предотвратяване и ликвидиране.
Чрез дерогация от първа алинея на настоящия параграф помощта във връзка с допустимите разходи, посочена в следващите параграфи, може да бъде предоставяна пряко на бенефициера въз основа на възстановяване на действителните разходи, извършени от него:
а)
параграф 7, буква г) и параграф 8, буква б) - в случай на болести по животните или нашествия на вредители по растенията, и
б)
параграф 7, буква д) и параграф 8, буква в) - в случай на вредители по растенията и за почистване и дезинфекция на стопанството и оборудване.
12. Не се предоставя индивидуална помощ, когато се установи, че болестта по животните или нашествието на вредители по растенията са били причинени умишлено или по небрежност от бенефициера.
13. Помощта и всички други плащания, получени от бенефициера, включително плащанията по други национални или съюзни мерки или застрахователни полици, за същите допустими разходи като посочените в параграфи 7, 8 и 9, са ограничени до 100 % от допустимите разходи.
Член 27
Помощ за животновъдния сектор и помощ за мъртви животни
1. Следната помощ за животновъдите е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2 и 3 от настоящия член и в глава I:
а)
помощ с интензитет до 100 % от административните разходи по създаване и поддържане на родословни книги;
б)
помощ с интензитет до 70 % от разходите по изпитвания, извършвани от трети лица или от името на трети лица, за определяне на генетичното качество или продуктивността на животните, с изключение на помощта, предоставяна за покриване на разходите по мерките за контрол, осъществявани от собственика на животните и рутинния качествен контрол на млякото;
в)
помощ с интензитет до 100 % от разходите по отстраняване на мъртви животни и 75 % от разходите за унищожаване на такива мъртви животни, или помощ до равностоен интензитет на помощта за разходите за премии, заплащани от земеделски стопани по застраховки, които покриват разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни;
г)
помощ с интензитет до 100 % от разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, когато помощта се финансира от такси или задължителни вноски, предназначени за финансиране на унищожаването на такива мъртви животни, при условие че тези такси или вноски са ограничени само до сектора на месото и са наложени директно на този сектор;
д)
помощ с интензитет от 100 % за разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, когато въпросните мъртви животни задължително подлежат на изпитвания за ТСЕ или в случай на огнище на болест по животните, посочена в член 26, параграф 4.
2. Условие за предоставянето на помощта, посочена в параграф 1, букви в), г) и д), е наличието на последователна програма за наблюдение, която гарантира безопасното унищожаване на всички мъртви животни в държавата членка.
Помощта за разходите за премии, заплащани от земеделски стопани по застраховки, които покриват разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, посочена в параграф 1, буква в) от настоящия член, отговаря на условията, определени в член 28, параграф 2.
3. Помощта се предоставя в натура и не може да включва директни плащания към бенефициерите.
С цел да се улесни управлението на помощта по параграф 1, букви в), г) и д), помощта може да се изплаща на стопанските субекти или лицата, които:
а)
извършват дейност надолу по веригата от предприятията, извършващи дейност в сектора на животновъдството; и
б)
предоставят услуги, свързани с отстраняването и унищожаването на мъртви животни.
Член 28
Помощ за заплащане на застрахователни премии
1. Помощта, предоставяна на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, за заплащане на застрахователни премии, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта не може да:
а)
възпрепятства функционирането на вътрешния пазар на застрахователни услуги;
б)
е ограничена до застраховките, предоставяни от едно застрахователно дружество или от една група дружества;
в)
е обвързана с условие за сключване на застрахователния договор със застрахователно дружество, установено в съответната държава членка.
3. Застраховката е предназначена за покриване на загубите, причинени от едно от следните събития:
а)
природни бедствия;
б)
неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, и други неблагоприятни климатични събития;
в)
болести по животните или нашествие на вредители по растенията;
г)
защитени животни.
4. Застраховката:
а)
покрива само разходите за отстраняване и компенсиране на щетите, посочени в параграф 3;
б)
не изисква, нито посочва вида или количеството на бъдещото селскостопанско производство.
5. Държавите членки могат да ограничат размера на застрахователната премия, отговаряща на условията за помощ, като приложат подходящи тавани.
6. Интензитетът на помощта е ограничен до 65 % от разходите за застрахователната премия.
РАЗДЕЛ 2
Помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства
Член 29
Помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства
1. Помощта за инвестиции, целящи опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделското стопанство, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка.
3. Помощта се предоставя за културно и природно наследство под формата на природен ландшафт и сгради, което е официално признато като културно или природно наследство от компетентните публични органи на съответната държава членка.
4. Помощта обхваща следните допустими разходи, предназначени за опазване на културното и природното наследство:
а)
разходи за инвестиции в материални активи;
б)
капитално строителство.
5. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
6. Помощта за капитално строителство е ограничена до 10 000 EUR годишно.
РАЗДЕЛ 3
Помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор
Член 30
Помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор
1. Схемите за помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 2, буква б) от Договора и са освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълняват условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта, предоставена по силата на настоящия член, зависи от следните условия:
а)
компетентният орган на държавата членка официално е признал характера на събитието като природно бедствие, и
б)
налице е пряка причинно-следствена връзка между природното бедствие и щетите, понесени от предприятието.
3. Помощта се изплаща пряко на съответното предприятие или на групата производители или организацията на производители, в която членува предприятието.
Ако помощта се изплаща на група производители или организация на производители, размерът на помощта не надвишава размера на помощта, допустим за предоставяне на въпросното предприятие.
4. Схемите за помощ, свързани с конкретно природно бедствие, се създават в срок до три години от датата на настъпване на природното бедствие.
Помощта се изплаща в срок от четири години от посочената дата.
5. Допустимите разходи са щетите, възникнали като пряко последствие от природното бедствие, оценени от публичен орган, от независим експерт, признат от предоставящия помощта орган, или от застрахователно предприятие.
Тези щети могат да включват:
а)
материални щети на активи като например сгради, оборудване, машини, запаси и средства на производство;
б)
загуби на доходи, произтичащи от пълното или частичното унищожаване на селскостопанската продукция и средствата за селскостопанско производство.
Щетите се изчисляват на равнището на отделния бенефициер.
6. Изчисляването на материалните щети се основава на разходите за ремонт или икономическата стойност на засегнатия актив преди бедствието. Те не могат да надхвърлят разходите за ремонт или намалението на справедливата пазарна стойност, причинено от бедствието, по-специално разликата между стойността на имуществото непосредствено преди и непосредствено след бедствието.
7. Загубата на доходи се изчислява чрез изваждане на:
а)
резултата от умножението на количеството селскостопански продукти, произведено през годината, когато е настъпило природното бедствие, или през всяка следваща година, засегната от пълното или частичното унищожаване на средствата за производство, по средната продажна цена, получена през същата година,
от
б)
резултата от умножаването на средното годишно количество селскостопански продукти, произведено през тригодишния период, предхождащ природното бедствие, или средното количество за три години, което се базира на петгодишния период, предхождащ природното бедствие, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност, по получената средна продажна цена.
Тази сума може да бъде увеличена с други разходи, извършени от бенефициера в резултат от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Тази сума се намалява с разходите, които не са направени поради природното бедствие.
При изчисляването на селскостопанското производство на бенефициера може да се използват индекси, при условие че използваният метод на изчисление позволява да се определи реалната загуба на бенефициера през разглежданата година.
8. Помощта и всички други плащания, получени за компенсиране на щетите, включително плащанията по застрахователни полици, са ограничени до 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 4
Помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство
Член 31
Помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство
1. Помощта за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Подпомаганият проект следва да е от интерес за всички предприятия, извършващи дейност в съответния конкретен сектор или подсектор на селското или горското стопанство.
3. Преди датата на започване на подпомагания проект в интернет се публикува следната информация:
а)
че подпомаганият проект предстои да бъде осъществен;
б)
целите на подпомагания проект;
в)
приблизителна дата за публикуването на резултатите, заложени в подпомагания проект;
г)
уебсайтът, на който ще бъдат публикувани резултатите, заложени в подпомагания проект;
д)
потвърждение, че се предоставя безплатен достъп до резултатите от подпомагания проект за всички предприятия, извършващи дейност в съответния конкретен сектор или подсектор на селското или горското стопанство.
4. Резултатите от подпомагания проект се публикуват в интернет от крайната дата на подпомагания проект или от датата, на която на членовете на дадена организация бъде предоставена информация относно тези резултати - в зависимост от това коя от двете дати е по-рано. Тези резултати са на разположение в интернет за период от най-малко 5 години, който започва от крайната дата на подпомагания проект.
5. Помощта се предоставя пряко на научноизследователската и разпространяващата знания организация.
Помощта не може да включва плащания за предприятия, извършващи дейност в селскостопанския сектор, въз основа на цените на селскостопанските продукти.
6. Допустими са следните разходи:
а)
разходи за персонал по отношение на изследователи, специализиран технически персонал и друг помощен персонал, доколкото те са наети за научноизследователския проект;
б)
разходи за инструменти и оборудване, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта; в случаите, в които тези инструменти и оборудване не се използват за проекта през целия период на тяхното използване, за допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на проекта, които се изчисляват въз основа на общоприетите счетоводни принципи;
в)
разходи за сгради и земя, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта. По отношение на сградите за допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на проекта, изчислени въз основа на общоприетите счетоводни принципи. По отношение на земята са допустими разходите за търговски трансфер или реално извършените капиталови разходи;
г)
разходи по договори за възлагане на научни изследвания, знания и патенти, закупени или лицензирани от външни източници на принципа на сделката между несвързани лица, както и разходи за консултантски и еквивалентни услуги, използвани изключително за проекта;
д)
допълнителни режийни разходи и други оперативни разходи, включително разходи за материали, консумативи и други подобни продукти, възникнали пряко в резултат от проекта.
7. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 5
Помощ в полза на горското стопанство
Член 32
Помощ за залесяване и създаване на гористи местности
1. Помощта за залесяване и създаване на гористи местности, предоставяна на публични и частни собственици на земя и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-16 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. В случая на залесяване на държавни земи помощ може да бъде предоставена единствено ако субектът, стопанисващ такава земя, е частен субект или община.
5. Ограниченията на собствеността върху гори, посочени в параграф 4, не се прилагат към тропичните или субтропичните гори и към залесените площи на териториите на Азорските острови, Мадейра, Канарските острови, малките острови в Егейско море и френските отвъдморски департаменти.
6. Помощта се предоставя за залесяване и за създаване на гористи местности на земеделски земи и неземеделски земи.
7. Помощта за залесяване и създаване на гористи местности покрива разходите по установяването и годишна премия за хектар.
Помощта за залесяване и създаване на гористи местности може да обхваща инвестиционни операции.
Помощта за залесяване на земя, притежавана от държавните органи, или за бързорастящи дървета покрива само разходите по установяването.
8. Помощта за залесяване и създаване на гористи местности, свързана с инвестиционни операции, покрива следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не възникват разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права, търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите или на равностоен инструмент.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
9. Инвестиционните операции трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиционни операции, за които е необходима оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, помощта подлежи на условието, че тази оценка е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
10. Допустими са следните разходи по установяването:
а)
разходите за насажденията и посадъчния материал;
б)
разходите за засаждането и разходите, които са пряко свързани със засаждането;
в)
разходите за други свързани операции, като например съхранението и третирането на разсадите с необходимите материали за превенция и защита;
г)
разходите за презасаждане, необходимо през първата година на залесяването.
11. Годишната премия за хектар покрива разходите за пропуснатите земеделски доходи и за поддръжка, включително ранни и късни прочиствания, и се изплаща в продължение на максимален срок от 12 години от датата на предоставянето ѝ.
12. Не се предоставя помощ за засаждането на следните дървесни видове:
а)
дървесни видове с кратък цикъл на ротация;
б)
коледни елхи, или
в)
бързорастящи дървета за производството на енергия.
13. Засадените растителни видове са пригодени към екологичните и климатичните условия на района и отговарят на минимални екологични изисквания.
14. В районите, където залесяването е трудно поради тежки почвено-климатични условия, помощ може да се предоставя за засаждането на многогодишни дървесни видове като храсти или храстовидна растителност, подходящи за местните условия.
15. Условие за помощта за бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
16. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 33
Помощ за агро-лесовъдни системи
1. Помощта за агро-лесовъдни системи, предоставена на частни собственици на земя, общини и техни сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-11 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта за агро-лесовъдни системи покрива разходите по установяването и годишна премия за хектар.
Помощта за агро-лесовъдни системи може да обхваща инвестиционни операции.
5. Помощта за агро-лесовъдни системи, свързана с инвестиционни операции, покрива следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не възникват разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права, търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите или на равностоен инструмент.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
6. Инвестиционните операции трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиционни операции, за които е необходима оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, помощта подлежи на условието, че тази оценка е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
7. Допустими са следните разходи по установяването:
а)
разходите по установяването на агро-лесовъдната система чрез засаждане на дървета, включително разходите за насажденията, засаждането, съхранението и третирането на разсадите с необходимите материали за предотвратяване и защита;
б)
разходите по установяването на агро-лесовъдната система чрез преобразуването на съществуващи гори или други залесени земи, включително и разходите за отсичането на дървета, прореждането и подрязването на дървета, и защита срещу тревопасни животни;
в)
другите разходи, пряко свързани с установяването на агро-лесовъдна система, като например разходите за проучвания за осъществимост, план за залесяване, преглед на почвата, подготовката на почвата и защита;
г)
разходите за напояване и защитни съоръжения на горско-пасищни системи, по-специално горска паша;
д)
разходите за необходимото третиране, свързани с установяването на агро-лесовъдна система, включително напояване и резитба;
е)
разходите за пренасаждане през първата година след установяването на агро-лесовъдна система.
8. Годишната премия за хектар покрива разходите за поддръжката на агро-лесовъдната система и се изплаща в продължение на максимален срок от пет години от датата на предоставянето ѝ.
Допустимите разходи за поддръжката може да се отнасят до създадените дървесни пояси, плевенето, подрязването и прореждането, както и до защитни действия и инвестиции, като например огради или индивидуални защитни тръби.
9. Държавите членки определят максималния брой дървета, които могат да се засаждат на хектар, като вземат предвид следното:
а)
местните почвено-климатични и екологични условия;
б)
горските видове; и
в)
необходимостта от осигуряване на устойчиво земеделско ползване на земята.
10. За бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, условие за помощта е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
11. Максималният интензитет на помощта е ограничен до:
а)
80 % от допустимите разходи за инвестиционни операции и от разходите по установяването, посочени в параграфи 5 и 7; и
б)
100 % от годишната премия, посочена в параграф 8.
Член 34
Помощ за предотвратяване и възстановяване на щети по горите от горски пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията и катастрофични събития.
1. Помощта за предотвратяване и възстановяване на щети по горите от горски пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, нашествия на вредители, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, съгласно член 24 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, предоставена на частни и публични горски стопани и други частноправни и публични субекти и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 2, буква б) или, според случая, член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-12 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Само горските райони, класифицирани като райони със среден до висок риск от пожари според плана за опазване на горите, установен от държавата членка, са допустими за помощ за предотвратяване на горски пожари.
5. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждане на защитна инфраструктура;
б)
местни превантивни дейности с малък мащаб за борба с пожарите или други природни бедствия, включително използването на тревопасни животни;
в)
изграждане и усъвършенстване на средства за мониторинг на горски пожари, нашествия на вредители и поява на болести, както и за комуникационна техника;
г)
възстановяване на горския потенциал, повреден вследствие на пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата.
6. Помощта може да покрива разходите за поддръжка в случай на противопожарни просеки.
7. Не се предоставя помощ за свързани селскостопански дейности в райони, обхванати от агроекологични ангажименти.
8. В случай на възстановяване на горски потенциал, посочено в параграф 5, буква г), условие за предоставяне на помощта е официалното признаване от компетентните органи на съответната държава членка, че:
а)
пожарът, природното бедствие, неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, другото неблагоприятно климатично събитие, нашествието на вредители по растенията, катастрофичното събитие или събитието, свързано с изменението на климата, са настъпили; и
б)
събитието, посочено в настоящия параграф, буква а), включително мерките, приети в съответствие с Директива 2000/29/ЕО за ликвидиране или ограничаване на разпространението на нашествие на вредители по растенията, е причинило унищожаването на най-малко 20 % от съответния горски потенциал.
9. В случай на помощ за предотвратяване на щети по горите в резултат на вредители по растенията рискът от нашествие на вредители се подкрепя от научни доказателства и се удостоверява от публична научна организация.
Списъкът на видовете вредители, които могат да причинят нашествие, се предоставя в програмата за развитие на селските райони.
10. Подпомаганите мерки или проекти са съгласувани с въведения от държавата членка план за опазване на горите.
Условие за помощта за бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
Разходите, различни от посочените в параграф 5, които са свързани с особеностите на сектора на горското стопанство, могат да се считат за допустими разходи.
11. Помощ не се предоставя за загуби на доход, дължащи се на пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, нашествия на вредители по растенията и катастрофични събития.
12. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Помощта, предоставена за допустимите разходи по параграф 5, буква г), и всички други плащания, получени от бенефициера, включително плащанията по други национални или съюзни мерки или застрахователни полици за същите допустими разходи, са ограничени до 100 % от допустимите разходи.
Член 35
Помощ за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми
1. Помощта за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми, предоставяна на физически лица, частни и публични горски стопани, частноправни и публични субекти и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите са насочени към постигането на поетите ангажименти във връзка с екологичните цели, за предоставяне на услугите, предлагани от екосистемите, или за увеличаване на привлекателността на гората и залесената площ за отдих и почивка в съответния район или подобряване на потенциала на екосистемите за смекчаване на последиците от изменението на климата, без да се изключват икономическите ползи в дългосрочен план.
5. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
6. Помощта покрива следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването, включително на лизинг, или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за съвети относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато, въз основа на резултатите от тях, не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите или на равностоен инструмент.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 36
Помощ за неблагоприятни условия във връзка с горските райони по „Натура 2000“
1. Помощта за неблагоприятни условия във връзка с горските райони по „Натура 2000“, определени в член 3 от Директива 92/43/ЕИО и в член 3 от Директива 2009/147/ЕО, предоставяна на частни горски стопани и на техни сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че помощта не се въвежда в действие преди одобрението на съответната програма за развитие на селските райони от Комисията.
4. Помощта се предоставя годишно и за хектар гора, за да компенсира бенефициерите за допълнителните разходи и пропуснатите доходи, произтичащи от неизгодното положение в горските райони, посочени в настоящия член, параграф 5, свързано с прилагането на Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО.
5. Допустими за помощ са следните горски райони:
а)
горските райони по „Натура 2000“ в съответствие с член 3 от Директива 92/43/ЕИО и член 3 от Директива 2009/147/ЕО;
б)
особеностите на ландшафта, които допринасят за прилагане на член 10 от Директива 92/43/ЕИО; тези райони не надхвърлят 5 % от районите, включени в мрежата „Натура 2000“, които попадат в териториалния обхват на съответната програма за развитие на селските райони.
6. Помощта се ограничава до максималния размер от 500 EUR на хектар годишно през първоначалния период, не по-дълъг от пет години, и от 200 EUR на хектар годишно след това.
Тези размери могат да бъдат увеличени по изключение с оглед на специфични обстоятелства, които следва да бъдат обосновани в програмите за развитие на селските райони.
Държавите членки приспадат от помощта необходимата сума с цел изключване на двойно финансиране на практиките, упоменати в член 29 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 37
Помощ за горскоекологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и опазване на горите
1. Помощта за горскоекологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и за опазване на горите, предоставяна на публични или частни горски стопани, частноправни или публични субекти и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. В случай на екологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и опазване на горите на държавни земи, помощ може да бъде предоставена единствено ако субектът, управляващ такава земя, е частен субект или община.
5. Условие за помощта за бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
6. Помощта се предоставя за хектар горска площ.
7. Помощта покрива само ангажиментите, които надхвърлят задължителните изисквания, установени от национален закон за горското стопанство или друго приложимо национално законодателство или законодателство на Съюза. Задължителните национални изисквания следва да бъдат ясно определени.
Ангажиментите се поемат за период между пет и седем години. Държавите членки могат обаче да определят по-дълъг период за определени видове ангажименти, когато това е необходимо и надлежно обосновано.
8. Помощта компенсира изцяло или частично размера на допълнителните разходи и пропуснатите доходи на бенефициерите, произтичащи от поемането на ангажиментите, посочени в параграф 7.
Когато е необходимо, помощта може да покрива разходите по трансакции до стойност, равняваща се на 20 % от помощта.
В надлежно обосновани случаи за операции, които засягат опазването на околната среда, помощта за поети задължения за отказ от търговска употреба на дървета и гори може да бъде предоставяна като плащане на фиксирана сума или като еднократно плащане на единица, изчислено на основата на допълнителни разходи и пропуснати доходи.
9. Помощта се ограничава до максимален размер от 200 EUR за хектар годишно.
Този максимален размер може да бъде увеличен по изключение с оглед на специфични обстоятелства, които следва да бъдат обосновани в програмите за развитие на селските райони.
Член 38
Помощ за трансфер на знания и информационни дейности в сектора на горското стопанство
1. Помощта за трансфер на знания и информационни дейности, предоставена в полза на предприятия, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта обхваща дейности за професионално обучение и придобиване на умения, включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение, демонстрационни дейности и информационни дейности.
Помощта може да обхваща и краткосрочни обмени на опит в управлението на гори и посещения на гори.
Помощта за демонстрационни дейности може да обхваща съответните разходи за инвестиции.
3. Помощта покрива следните допустими разходи:
а)
разходите за организирането и осъществяването на трансфера на знания или информационната дейност;
б)
в случай на демонстрационни проекти по отношение на инвестициите:
i)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
ii)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
iii)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в подточки i) и ii), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост продължават да бъдат допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по подточки i) и ii);
iv)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
в)
разходите за път, настаняване и дневните командировъчни на участниците.
4. Помощта, посочена в параграф 3, букви а) и б), не включва директни плащания към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на трансфер на знания и информационни дейности.
5. Органите, предоставящи трансфер на знания и информационни дейности, разполагат с необходимия капацитет под формата на квалификации на персонала и редовно обучение за изпълнение на такива задачи.
6. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 39
Помощ за консултантски услуги в сектора на горското стопанство
1. Помощта за консултантски услуги, предоставяна в полза на горски стопани и други стопани на земя, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се предоставя, за да се помогне на горските стопани и другите стопани на земя да се възползват от консултантски услуги за подобряване на икономическите и екологичните показатели и на климатичната съобразеност и устойчивостта на изменението на климата на техните стопанства, предприятия или инвестиции.
3. Консултациите обхващат като минимум въпроси, свързани с прилагането на Директива 92/43/ЕИО, Директива 2000/60/ЕО и Директива 2009/147/ЕО.
Консултациите могат да включват и въпроси, свързани с икономическите и екологичните показатели на горските стопанства.
4. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на консултантските услуги.
Доставчикът на консултантски услуги разполага с подходящи ресурси от редовно обучен и квалифициран персонал и консултантски опит и надеждност по отношение на сферите, в които дават консултации.
5. При предоставянето на консултации доставчикът на консултантски услуги спазва задълженията за поверителност на информацията съгласно член 13, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
6. Когато това е обосновано и уместно, част от консултациите могат да се предоставят на групи, като същевременно се отчита положението на отделните бенефициери на консултантските услуги.
7. Помощта е ограничена до 1500 EUR на консултация.
Член 40
Помощ за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на сектора на горското стопанство
1. Помощта за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на сектора на горското стопанство, предоставяна в полза на предприятия, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
5. Помощта обхваща инвестициите в материални и нематериални активи, които се отнасят до инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на горите, включително:
а)
достъп до горска земя;
б)
комасация и мелиорация на земята;
в)
енергоснабдяване и водоснабдяване.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите и на техни равностойни инструменти.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. В случай на непроизводствени инвестиции, инвестиции, насочени изключително към повишаване на екологичната стойност на горите, и инвестиции за горски пътища, които са достъпни безплатно за обществеността и обслужват многофункционалните аспекти на гората, интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
9. В случай на инвестиции, които повишават краткосрочния или дългосрочния икономически потенциал на горите, интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в най-отдалечените райони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в други райони.
Член 41
Помощ за инвестиции в лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти
1. Помощта за инвестиции в лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти, предоставена на частни горски производители, общини и техни сдружения, и на МСП, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-11 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, помощта подлежи на условието, че тази оценка трябва да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект трябва да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
5. За териториите на Азорските острови, Мадейра, Канарските острови, малките острови в Егейско море и френските отвъдморски департаменти помощ може да се предоставя и на предприятия, които не са МСП.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването, включително на лизинг, или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за съвети относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато, въз основа на резултатите от тях, не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите, както и на техен равностоен инструмент.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. Инвестициите, свързани с подобряване на икономическата стойност на горите, са оправдани във връзка с очакваното подобряване на горите в едно или повече стопанства и може да включват инвестиции за оборудване и практики за прибиране на реколтата, щадящи почвата и ресурсите.
9. Инвестициите, свързани с използването на дървесина като суровина или като източник за производство на енергия, се ограничават до всички стопански операции, предхождащи промишлената преработка.
При инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, която потребява или произвежда енергия, трябва да се изпълняват минимални стандарти за енергийна ефективност, ако такива стандарти съществуват на национално равнище.
Инвестициите в инсталации, чиято основна цел е производството на електроенергия от биомаса, не са допустими за помощ, освен ако не се използва минимален процент на топлинна енергия, който се определя от държавите членки.
Помощта за инвестиционни проекти в областта на биоенергетиката се ограничава до производството на биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, установени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 на Директива 2009/28/ЕО.
10. За горски стопанства над даден праг, който се определя от държавите членки, условие за помощта е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
11. Интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в най-отдалечените райони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в други райони.
Член 42
Съхранение на генетичните ресурси в горското стопанство
1. Помощта за съхранението на генетичните ресурси в горското стопанство, свързано с горскоекологични услуги и услуги във връзка с климата и опазването на горите, която се предоставя на публични или частни субекти, общини и техни сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„опазване in situ“ означава опазване на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и поддържането и възстановяването на жизнеспособни популации от видове в тяхното естествено обкръжение;
б)
„опазване в горското стопанство“ означава опазване in situ и развитие на ниво горско стопанство;
в)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за горското стопанство извън естественото му местообитание;
г)
„събиране ex situ“ означава събиране на генетичен материал за горското стопанство, държан извън естественото му местообитание.
5. Помощта покрива разходите за следните операции:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентните организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
6. Помощта е ограничена до 100 % от допустимите разходи.
Член 43
Помощ за комасация на горска земя
Помощта за комасацията на горска земя е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в глава I, и се предоставя:
а)
на частни горски стопани, които са МСП; и
б)
за правните и административни разходи, включително разходите за проучване, като се ограничава до тях; и
в)
до 100 % от действително извършените разходи.
РАЗДЕЛ 6
Помощ в полза на МСП в селските райони, съфинансирана от ЕЗФРСР или предоставяна като допълнително национално финансиране към такива съфинансирани мерки
Член 44
Помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или с производството на памук
1. Предоставяната на МСП помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или с производството на памук, включително дейностите по омаганяване, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, когато изпълнява условията, определени в параграфи 2-10 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите, свързани с производството на биогориво или или електроенергия от възобновяеми източници, не са допустими за помощ съгласно настоящия член.
5. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
6. Помощта обхваща инвестициите в материални и нематериални активи.
7. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки.
8. Разходи, различни от посочените в параграф 7, букви а) и б), свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, административни разходи и разходи за застраховка, не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
9. Интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
в най-отдалечените региони:
i)
80 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е по-малък или равен на 45 % от средния за ЕС-27;
ii)
65 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е между или равен на 45 % и 60 % от средния за ЕС-27;
iii)
55 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е между или равен на 60 % и 75 % от средния за ЕС-27;
iv)
45 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в други най-отдалечени региони;
б)
в по-слабо развитите региони:
i)
60 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е по-малък или равен на 45 % от средния за ЕС-27;
ii)
45 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е между или равен на 45 % и 60 % от средния за ЕС-27;
iii)
35 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в райони, чийто БВП на глава от населението е над 60 % от средния за ЕС-27;
в)
във „в“ регионите:
i)
25 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в слабонаселените региони и в региони на ниво NUTS 3 или части от региони на ниво NUTS 3, които имат сухопътна граница с държава извън Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия;
ii)
20 % от размера на допустимите разходи за инвестиции във „в“ региони, които не са предварително определени;
iii)
в бившите „а“ региони интензитетите на помощта могат да бъдат увеличени с до 5 процентни пункта през периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2017 г.;
iv)
ако „в“ регион е съседен на „а“ регион, максималният интензитет на помощта в регионите на ниво NUTS 3 или в части от регионите на ниво NUTS 3 в рамките на този „в“ регион, които са съседни на „а“ региона, при необходимост може да бъде увеличен, така че разликата в интензитета на помощта между двата региона да не надвишава 15 процентни пункта;
г)
10 % от размера на допустимите разходи за инвестиции във всички други региони.
10. Максималните интензитети на помощта, предвидени в параграф 9, могат да бъдат увеличени с до 10 процентни пункта за микро- и малки предприятия.
Член 45
Помощ за започване на стопанска дейност за неселскостопански дейности в селските райони
1. Предоставяната на МСП помощ за започване на стопанска дейност за неселскостопански дейности в селските райони е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта се предоставя на следните категории бенефициери:
а)
земеделски стопани или членове на земеделско домакинство в селски райони, които стартират неселскостопански дейности;
б)
микро- и малки предприятия в селските райони; и
в)
физически лица в селските райони.
5. Когато членът на земеделско домакинство, посочено в параграф 4, буква а), е юридическо лице или група от юридически лица, той трябва да извършва селскостопанска дейност в земеделското стопанство към момента на подаване на заявлението за помощта.
6. Условие за предоставяне на помощта е представянето на финансово-икономически план на компетентния орган на съответната държава членка. Изпълнението на посочения финансово-икономически план започва в срок от девет месеца от датата на решението за предоставяне на помощта.
Във финансово-икономическия план се съдържа описание на следното:
а)
първоначалното икономическо състояние на бенефициера;
б)
етапите и целите за развитие на новите дейности на бенефициера;
в)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на бенефициера, например сведения за инвестиции, обучение, консултации.
7. Помощта се изплаща най-малко на два транша за максимален период от пет години.
Траншовете могат да бъдат прогресивно намаляващи.
Плащането на последния транш зависи от правилното изпълнение на финансово-икономическия план, посочен в параграф 6.
8. Държавите членки определят размера на помощта, като отчитат социално-икономическата ситуация на региона, обхванат от програмата за развитие на селските райони.
9. Помощта е ограничена до 70 000 EUR за един бенефициер.
Член 46
Помощ за консултантски услуги за МСП в селските райони
1. Помощта за консултантски услуги за МСП в селските райони е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. Помощта се предоставя, за да се помогне на МСП в селските райони да се възползват от консултантски услуги за подобряване на икономическите и екологичните показатели, на климатичната съобразеност и устойчивостта на изменението на климата на техните предприятия и инвестиции.
4. Консултациите могат да включват въпроси, свързани с икономическите и екологичните показатели на бенефициера.
5. Помощта не може да включва директно плащане към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на консултантски услуги.
6. Доставчикът на консултантските услуги разполага с подходящи ресурси от редовно обучен и квалифициран персонал и консултантски опит и надеждност в сферите, в които дават консултации.
7. При предоставянето на консултации доставчиците на консултантски услуги спазват задълженията за поверителност на информацията, посочени в член 13, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
8. Когато това е уместно, част от консултациите могат да се предоставят на групи, като същевременно се отчита положението на всеки отделен потребител на консултантските услуги.
9. Размерът на помощта е ограничен до 1500 EUR на консултация.
Член 47
Помощ за трансфер на знания и информационни дейности в полза на МСП в селските райони
1. Помощта за трансфер на знания и информационни дейности в полза на МСП в селските райони е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. Помощта обхваща дейности за професионално обучение и придобиване на умения, включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение, демонстрационни дейности и информационни дейности.
Помощта за демонстрационни дейности може да обхваща съответните разходи за инвестиции.
4. Помощта покрива следните допустими разходи:
а)
разходите за организирането и осъществяването на трансфера на знания или информационната дейност;
б)
в случай на демонстрационни проекти по отношение на инвестициите:
i)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
ii)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
iii)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в подточки i) и ii), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост продължават да бъдат допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по подточки i) и ii);
iv)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
в)
разходи за път, настаняване и дневни командировъчни на участниците.
5. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите.
Посочената помощ се изплаща на доставчика на трансфер на знания и информационни дейности.
Органите, предоставящи трансфер на знания и информационни дейности, разполагат с необходимия капацитет под формата на квалификации на персонала и редовно обучение за изпълнение на посочените задачи.
6. Помощта е достъпна за всички предприятия, отговарящи на критериите за предоставяне на помощта и извършващи дейност в съответните селски райони, въз основа на обективно определени условия.
7. Интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
60 % от допустимите разходи в случай на средни предприятия;
б)
70 % от допустимите разходи в случай на микро- и малки предприятия.
Член 48
Помощ за ново участие на активни земеделски стопани в схеми за качество на памук и храни
1. Помощта за ново участие на активни земеделски стопани и групи активни земеделски стопани, които са МСП, в схеми за качество на памук и храни е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта се предоставя за ново участие в един от следните видове схеми за качество:
а)
схемите за качество на памук и храни, създадени с Регламент (ЕС) № 1151/2012;
б)
схемите за качество на памук и храни, включително схемите за сертифициране, признати от държавите членки като отговарящи на следните критерии:
i)
спецификата на крайния продукт, произведен по такива схеми за качество, произтича от ясни задължения, с които да се гарантират:
-
специфични характеристики на продукта,
-
специфични селскостопански или производствени методи, или
-
определено качество на крайния продукт, което значително надхвърля пазарните стокови стандарти по отношение на общественото здраве, здравето на животните или растенията, хуманното отношение към животните или опазването на околната среда;
ii)
схемата е отворена за всички производители;
iii)
схемата включва задължителни спецификации за крайния продукт и спазването на тези спецификации се удостоверява от публични органи или от независим орган за инспекции;
iv)
схемата е прозрачна и осигурява пълна проследимост на селскостопанските продукти;
в)
схемите за доброволно сертифициране на храни, които съответната държава членка признава като отговарящи на изискванията, посочени в съобщението на Комисията, озаглавено „Насоки за най-добри практики на ЕС за схемите за доброволно сертифициране на селскостопански продукти и храни“-.
5. Помощта се предоставя като годишно поощрение под формата на плащане, чийто размер се определя в съответствие с размера на постоянните разходи, възникващи от участието в схеми за качество.
6. Помощта се предоставя за максимален период от пет години.
7. Размерът на помощта е ограничен до 3000 EUR на бенефициер годишно.
Член 49
Помощ за дейности за информиране и насърчаване по отношение на памук и храни, обхванати от схема за качество
1. Помощта за дейности за информиране и насърчаване по отношение на памук и храни, обхванати от схема за качество, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-11 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта се предоставя на групи производители, извършващи дейностите за информиране и насърчаване.
5. Допустими за помощ са само дейности по информиране и насърчаване, извършвани в рамките на вътрешния пазар.
6. Помощта се предоставя за дейности за информиране и насърчаване по отношение на памук и храни, които са обхванати от схема за качество и за които се предоставя помощ в съответствие с член 48 от настоящия регламент.
7. Помощта покрива разходите за действия със следните характеристики:
а)
те са разработени с оглед да насърчават потребителите да купуват хранителни продукти или памук, обхванати от схема за качество, посочена в член 48, параграф 4 от настоящия регламент;
б)
те поставят акцент върху специфични особености или преимущества на храната или памука, особено върху качеството, специфичния метод за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
8. Действията, посочени в параграф 6 oт настоящия член, не подтикват потребителите да купуват дадена храна или памук поради конкретния им произход, с изключение на тези, които са включени в схемите за качество, посочени в дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012.
9. Произходът на храната или памука може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
10. Дейностите по информиране и насърчаване, свързани с отделни предприятия или търговски марки, не се допускат за помощ.
11. Интензитетът на помощта е ограничен до 70 % от допустимите разходи.
ГЛАВА
IV ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 50
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 1857/2006 се отменя.
2. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член Регламент (ЕО) № 1857/2006 продължава да се прилага до 31 декември 2015 г. по отношение на помощта, предоставена във връзка с Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (42) и правилата за прилагането му.
Член 51
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент се прилага за индивидуална помощ, предоставена преди датата на неговото влизане в сила, ако въпросната индивидуална помощ изпълнява всички условия, определени в настоящия регламент, с изключение на членове 9 и 10.
2. Всички помощи, които не са освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора по силата на настоящия регламент или на регламенти, приети съгласно член 1 от Регламент 994/98, който е бил в сила преди това, се оценяват от Комисията в съответствие с Насоките на Европейския съюз за държавната помощ в сектора на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 г. и с другите относими рамки, насоки, съобщения и известия.
3. Всички индивидуални помощи, предоставени преди 1 януари 2015 г. по силата на който и да било регламент, бил приет съгласно член 1 от Регламент № 994/98 и в сила към момента на предоставяне на помощта, са съвместими с вътрешния пазар и освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора.
4. В края на срока на действие на настоящия регламент всички схеми за помощ, освободени по предвидения в него ред, остават освободени в рамките на период за приспособяване от шест месеца.
Чрез дерогация от първа алинея в края на срока на действие на настоящия регламент схемите за помощ, които попадат в обхвата на Регламент (ЕС) № 1305/2013 и са съфинансирани от ЕЗФРСР или се предоставят като допълнително национално финансиране за такива съфинансирани мерки, остават освободени за времетраенето на програмния период в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и правилата за прилагането му.
Член 52
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на 1 юли 2014 г.
Той се прилага до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 25 юни 2014 година.
A BIZOTTSÁG 702/2014/EU RENDELETE
(2014. június 25.)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára,
e rendelet tervezetének a 994/98/EK rendelet 6. cikkével és 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő közzétételét követően,
az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő állami finanszírozás állami támogatásnak minősül, és azt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése értelmében be kell jelenteni a Bizottságnak. A Szerződés 109. cikke értelmében a Tanács ugyanakkor meghatározhatja a szóban forgó bejelentési kötelezettség alól mentesülő támogatási kategóriákat. A Szerződés 108. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság rendeleteket fogadhat el az állami támogatások érintett kategóriáira vonatkozóan. A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a Szerződés 109. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy egyes támogatási kategóriák mentesíthetők a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Az említett rendelet alapján a Bizottság elfogadta az 1857/2006/EK bizottsági rendeletet (2), amely 2014. június 30-ig alkalmazandó.
(2)
2013. július 22-én a 733/2013/EU tanácsi rendelet (3) módosította a 994/98/EK rendeletet, felhatalmazva a Bizottságot arra, hogy a csoportmentességet olyan új támogatási kategóriákra is kiterjessze, amelyek vonatkozásában egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg. Indokolt, hogy a mezőgazdasági és az erdészeti ágazathoz tartozó érintett új támogatási kategóriák között szerepeljen az örökségmegőrzéshez nyújtott támogatás, a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás, valamint az erdészet javára nyújtott támogatás, mely támogatások bizonyos feltételek teljesülése esetén mentesíthetők a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(3)
A Szerződés 42. cikke értelmében a versenyszabályok csak az Európai Parlament és a Tanács által meghatározott mértékben alkalmazandók a mezőgazdasági termékek előállítására és forgalmazására. Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 211. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályok - bizonyos eltérésekkel - alkalmazandók a mezőgazdasági termékek előállításához és forgalmazásához nyújtott támogatásokra. Az 1308/2013/EU rendelet 211. cikkének (2) bekezdése értelmében az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók az említett rendeletben előírt, részben vagy egészben az Unió által finanszírozott intézkedések, valamint a szóban forgó rendelet 213-218. cikkében foglalt intézkedések kapcsán teljesített tagállami kifizetésekre. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók továbbá a Szerződés 42. cikkének alkalmazási körébe tartozó, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján teljesített tagállami kifizetésekre és a kiegészítő nemzeti finanszírozásra sem. Az ilyen, a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó kiegészítő nemzeti finanszírozás nyújtását célzó kifizetéseknek meg kell felelniük az 1305/2013/EU rendeletben fogalt kritériumoknak ahhoz, hogy a Bizottság egy adott tagállam vidékfejlesztési programjának részeként jóváhagyja őket. Mindazonáltal a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső intézkedések esetében az állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyaránt alkalmazandók az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében társfinanszírozott részre és a kiegészítő nemzeti finanszírozásra is.
(4)
Mivel valamely támogatás gazdasági hatása nem változik attól függően, hogy azt részben az Unió vagy kizárólag egy tagállam finanszírozza-e, a Bizottságnak az állami támogatások ellenőrzésére irányuló politikája, valamint az Unió saját közös agrár- és vidékfejlesztési politikája alapján nyújtott támogatás között összhangnak és koherenciának kell lennie.
(5)
Indokolt tehát hozzáigazítani e rendelet hatályát az 1305/2013/EU rendeletéhez, különösen az erdészeti ágazat és a vidéki térségekben tevékenységet folytató mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott támogatásokat illetően. E rendeletnek csak annyiban kell alkalmazandónak lennie az erdészet és a vidéki térségekben működő kkv-k javára hozott, a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső, az 1305/2013/EU rendelet alkalmazási körébe tartozó támogatási intézkedésekre, amennyiben ezek az intézkedések részét képezik a vidékfejlesztési programoknak, és az EMVA-ból nyújtott társfinanszírozással valósulnak meg. Másrészről indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rendelet ne legyen alkalmazandó a vidéki térségekben működő vállalkozások számára a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységekhez vagy az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatásokra, ha nem áll fenn közvetlen kapcsolat a vidékfejlesztési programokkal, és nincs EMVA általi társfinanszírozás. Mindazonáltal indokolt úgy rendelkezni, hogy az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez, valamint az erdészeti ágazatban biztosított tanácsadási szolgáltatásokhoz a vidékfejlesztési programok keretén kívül is lehessen teljes mértékben a tagállamok által finanszírozott támogatást nyújtani, amennyiben az megfelel az e rendeletben megállapított vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeknek.
(6)
Egyszerűsített eljárást kell elérhetővé tenni a tagállamok számára arra az esetre, ha az 1305/2013/EU rendelet 81. cikkének (1) bekezdésével összhangban a nemzeti vidékfejlesztési programjaik társfinanszírozott részére és kiegészítő finanszírozására vonatkozóan is jóvá kell hagyatniuk az állami támogatást. E tekintetben indokolt az ilyen támogatásokat mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben azok megfelelnek az e rendeletben megállapított vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeknek.
(7)
Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2012. május 8-i közleményében (6) a Bizottság az állami támogatások szabályainak szélesebb körű felülvizsgálatát kezdeményezte. E korszerűsítés fő célkitűzései a következők: i. fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés megvalósítása a versenyképes belső piacon, és ezzel egyidejűleg hozzájárulás a közpénzek hatékonyabb felhasználására irányuló tagállami erőfeszítésekhez; ii. a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtása terén folytatott tagállami együttműködés egyidejű erősítése mellett; valamint iii. a szabályok egyszerűsítése és annak biztosítása, hogy a döntéshozatal világos gazdasági érvek, közös megközelítés és egyértelmű kötelezettségek alapján, gyorsabban és megalapozottabban történjen, és szilárdabb döntések szülessenek.
(8)
E rendeletnek lehetővé kell tennie az állami támogatási szabályok végrehajtására irányuló tevékenységek megfelelőbb rangsorolását és a nagyobb mértékű egyszerűsítést, továbbá nemzeti és uniós szinten egyaránt elő kell mozdítania az átláthatóságot, valamint az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelés hatékony értékelését és ellenőrzését, miközben gondoskodnia kell a Bizottság és a tagállamok intézményi hatásköreinek tiszteletben tartásáról is. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.
(9)
A Bizottság több esetben alkalmazta a Szerződés 107. és 108. cikkét a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásokra, különösen az 1857/2006/EK rendelet, a 800/2008/EK bizottsági rendelet (7), valamint az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások (8) keretében. Így jelentős tapasztalattal rendelkezik ezen a területen. E tapasztalat egyrészt lehetővé tette a Bizottság számára azon feltételek megfelelőbb meghatározását, amelyek alapján a támogatások bizonyos kategóriái összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal, valamint a csoportmentességek hatályának kiterjesztését, másrészt pedig egyértelművé tette, hogy fokozni kell az átláthatóságot, meg kell erősíteni az ellenőrzést, és lehetővé kell tenni a széles körű programok megfelelő értékelését, figyelemmel azok belső piaci versenyre gyakorolt hatására.
(10)
E rendelet általános alkalmazási feltételeit olyan közös elvek alapján kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy a támogatás közös érdekű célt szolgáljon, egyértelmű ösztönző hatást fejtsen ki, megfelelő és arányos legyen, odaítélése teljes mértékben átlátható módon, ellenőrzési mechanizmus alkalmazása és rendszeres értékelés mellett történjék, és ne járjon a kereskedelmi feltételeknek a közös érdek szempontjából elfogadhatónál nagyobb mértékű torzulásával.
(11)
Azokat a támogatásokat, amelyek megfelelnek az összes, e rendeletben foglalt általános és az adott támogatási kategóriára vonatkozó különös feltételnek, mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól. A hatékony felügyelet és az adminisztráció egyszerűsítésének a Bizottság által gyakorolt ellenőrzés gyengítése nélkül való biztosítása céljából a mentesített támogatásoknak (a támogatási programoknak és az egyedi támogatásoknak egyaránt) tartalmazniuk kell az e rendeletre való kifejezett hivatkozást.
(12)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra, amelyek nem tartoznak e rendelet hatálya alá, továbbra is vonatkozik a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal.
(13)
Tekintettel arra, hogy a szélesebb körű programok potenciálisan nagyobb hatást gyakorolnak a kereskedelemre és a versenyre, azokat a programokat, amelyek esetében az állami támogatás átlagos éves költségvetése meghalad egy bizonyos abszolút értéken alapuló küszöböt, elvileg indokolt az állami támogatás tekintetében értékelésnek alávetni. Az értékelés céljául annak ellenőrzését kell kitűzni, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, továbbá hogy hatékony volt-e a támogatási intézkedés az általános és konkrét célkitűzéseinek fényében; az értékelésnek emellett információt kell szolgáltatnia az intézkedés által a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatásokról is. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az állami támogatásokra vonatkozó értékelést a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv alapján kell lefolytatni. Egy ilyen tervet általában a program kialakításának idején kellene összeállítani, és a terv jóváhagyásának a program hatálybalépése előtt megfelelő időben meg kellene történnie, ez azonban nem minden esetben lehetséges. Ezért annak érdekében, hogy az érintett programok hatálybalépése ne szenvedjen késedelmet, e rendelet legfeljebb hat hónapos időszakra alkalmazandó lesz az ilyen programokra. A Bizottság az értékelési terv jóváhagyása esetén dönthet úgy, hogy meghosszabbítja ezt az időszakot. Ennek érdekében az értékelési tervet a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül be kell jelenteni a Bizottságnak. A Bizottság kivételesen úgy is határozhat, hogy az adott eset sajátosságai miatt nincs szükség értékelésre. Célszerű gondoskodni arról, hogy a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül megkapja a tagállamoktól az értékelési terv vizsgálatának lefolytatásához szükséges információkat és bekérje mindazokat a kiegészítő információkat, amelyek révén a tagállam pótolni tudja a Bizottság határozatának meghozatalához hiányzó elemeket. E folyamat újszerűségére tekintettel a Bizottság külön dokumentumban részletes útmutatót nyújt majd az értékelési terv jóváhagyására vonatkozó hathónapos időszak alatt alkalmazandó eljárásról, valamint megadja azokat a vonatkozó mintadokumentumokat, amelyek alapján az értékelési tervet be kell nyújtani. Az értékelés tárgyát képező programok módosításait - kivéve azokat a módosításokat, amelyek nem befolyásolhatják a támogatási program e rendelet értelmében vett összeegyeztethetőségét vagy nem befolyásolhatják jelentősen a jóváhagyott értékelési terv tartalmát - az értékelés eredményét figyelembe véve kell megvizsgálni és ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A tisztán formai jellegű módosítások, az adminisztratív jellegű módosítások, illetve az uniós társfinanszírozott intézkedések keretében elvégzett módosítások elvben nem tekintendők úgy, mint amelyek jelentősen befolyásolják a jóváhagyott értékelési terv tartalmát.
(14)
Indokolt, hogy e rendelet ne legyen alkalmazható az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatásokra és az exporttal kapcsolatos tevékenységekre irányuló támogatásokra. Indokolt különösen úgy rendelkezni, hogy e rendeletet ne lehessen alkalmazni a más tagállamban vagy harmadik országban található értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez nyújtott támogatásokra. Célszerű előírni, hogy a kereskedelmi vásárokon való részvétel, illetve egy új vagy már meglévő terméknek egy másik tagállamban vagy harmadik országban található új piacra történő bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadási szolgáltatások költségeit fedező támogatások általában ne minősüljenek exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatásnak.
(15)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az engedélyezett támogatás ne befolyásolja kedvezőtlenül a kereskedelmi feltételeket az általános érdekkel ellentétes mértékben. Ezért e rendelet hatálya alól ki kell zárni azokat a - bizonyos természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatásoktól eltérő - támogatásokat, amelyek kedvezményezettjével szemben valamely korábbi támogatás visszafizetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította.
(16)
A nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nyújtott támogatásokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól, mivel az ilyen támogatásokat a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (9) vagy az azt felváltó iránymutatások alapján kell vizsgálni, megakadályozva ezáltal az említett iránymutatás kijátszását; bizonyos feltételek mellett kivételt kell tenni e rendelkezés alól a természeti katasztrófa, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség, állatbetegség vagy növénykárosító által okozott károk ellentételezésére, valamint az erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, károsítók, betegségek, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események miatt bekövetkező erdőkárok orvoslásához nyújtott támogatások esetében, e rendelet előírásainak megfelelően. Ezenkívül a közegészség védelme érdekében és a vészhelyzetre tekintettel az állatbetegségek felszámolásával kapcsolatos költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, valamint az elhullott állatok megsemmisítéséhez és elszállításához nyújtott támogatás esetében bizonyos feltételek mellett indokolt elkerülni a vállalkozások gazdasági helyzet alapján történő megkülönböztetését. A jogbiztonság érdekében olyan egyértelmű feltételeket kell megállapítani, amelyek nem igénylik a vállalkozás helyzetét jellemző valamennyi sajátosság értékelését annak megállapításához, hogy az adott vállalkozás e rendelet alkalmazásában nehéz helyzetben lévőnek minősül-e.
(17)
Ha egy állami támogatás vagy az ahhoz kapcsolt feltételek - beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben ez az intézkedés szerves részét alkotja - szükségképpen az uniós jogszabályok megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Indokolt tehát előírni, hogy e rendelet nem alkalmazandó olyan támogatásokra, amelyek szükségképpen az uniós jogszabályok megsértésével járnak.
(18)
Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtása nagyban függ a tagállamok együttműködésétől. A tagállamoknak ezért az e rendelet betartásához szükséges összes intézkedést meg kell tenniük, a csoportmentesség hatálya alá tartozó programok keretében nyújtott egyedi támogatások tekintetében is.
(19)
A Bizottságnak a bejelentést követően meg kell vizsgálnia a nagy összegű, egyedileg vagy halmozottan nyújtott támogatásokat, mivel ezek esetében jelentős a kereskedelmi feltételek hátrányos befolyásolásának kockázata. Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó beruházási támogatások egyes kategóriái esetében a maximális támogatási összegre vonatkozóan olyan szintű határértékeket kell meghatározni, amely figyelembe veszi az érintett támogatási kategóriát és annak a kereskedelmi feltételekre gyakorolt valószínű hatását. Az említett határértékeket meghaladó mértékű támogatásokra továbbra is alkalmazni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettséget. Indokolt gondoskodni arról, hogy e rendeletnek a határértékekre vonatkozó előírásait ne lehessen kijátszani a támogatási programok vagy a támogatási projektek mesterséges felszabdalása - például több különálló, de hasonló jellemzőkkel és célkitűzésekkel rendelkező és hasonló kedvezményezettek javát szolgáló programokra vagy projektekre bontása - révén. Egyéb támogatási kategóriák nem tekintendők olyan tényezőnek, amely esetében magas a kereskedelmi feltételek hátrányos módon történő befolyásolásának kockázata, amennyiben a támogatást az e rendeletben megállapított összeegyeztethetőségi feltételek és maximális támogatási intenzitások, illetve maximális támogatási összegek tiszteletben tartásával nyújtják.
(20)
Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hatékony ellenőrzés érdekében e rendelet csak azon támogatásokra alkalmazható, amelyek esetében a bruttó támogatási egyenérték kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható (”átlátható támogatások”).
(21)
E rendeletben indokolt meghatározni, hogy bizonyos különleges támogatási eszközök - például hitelek, kezességvállalások, adóügyi intézkedések és különösen visszafizetendő előlegek - milyen feltételekkel tekinthetők átláthatónak. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás akkor tekinthető átláthatónak, ha a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása az adott vállalkozástípus esetében meghatározott mentesülési díj alapján történt. A kkv-kat illetően például az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (10) megállapítja azokat az éves díjszinteket, amelyek felett az állami kezességvállalás nem tekinthető támogatásnak. Átláthatónak tekintendő a támogatás akkor is, ha az állami kezességvállalás támogatási intenzitásának kiszámításához alkalmazott módszert az intézkedés végrehajtása előtt az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek megfelelően bejelentették a Bizottságnak, amely azt jóváhagyta. A kockázatfinanszírozási célú intézkedésekből és a tőkeinjekciókból álló támogatások e rendelet alkalmazásában nem tekinthetők átlátható támogatásnak.
(22)
Az elvben e rendelet hatálya alá tartozó, de nem átlátható támogatásokat minden esetben be kell jelenteni a Bizottságnak. A nem átlátható támogatásokról szóló bejelentéseket a Bizottságnak különösen a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásokban (11) vagy az egyéb vonatkozó keretszabályozásokban, iránymutatásokban, közleményekben és értesítésekben szereplő kritériumok alapján kell értékelnie.
(23)
Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szükséges legyen és ösztönzőleg hasson a tevékenységek vagy projektek továbbfejlesztésére, indokolt, hogy e rendelet ne legyen alkalmazható az olyan tevékenységekhez vagy projektekhez nyújtott támogatásra, amelyek megvalósítására a kedvezményezett támogatás hiányában is mindenképpen vállalkozna. Nem nyújtható visszamenőleges támogatás olyan tevékenységhez vagy projekthez, amelyet a kedvezményezett már megvalósított. A támogatás csak akkor mentesülhet a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján, ha a tevékenység vagy a támogatott projekttel kapcsolatos munka azt követően kezdődik meg, hogy a kedvezményezett írásbeli támogatási kérelmet nyújt be.
(24)
Amennyiben a kedvezményezett nagyvállalkozás, bármely, e rendelet alkalmazásában nyújtott ad hoc támogatást illetően a tagállamnak a kkv-kra vonatkozó, az ösztönző hatással kapcsolatos feltételek mellett azt is biztosítania kell, hogy a kedvezményezett belső dokumentumban elemezze a támogatott projekt vagy tevékenység támogatás melletti és támogatás nélküli életképességét. A tagállamnak ellenőriznie kell, hogy ez a belső dokumentum alátámasztja-e a projekt vagy a tevékenység hatókörének lényeges kibővülését, a kedvezményezett által a támogatott projektre vagy tevékenységre fordított teljes összeg lényeges növekedését, vagy az érintett projekt vagy tevékenység megvalósítási ütemének lényeges növekedését. Az ösztönző hatás meglétének azon tény alapján is megállapíthatónak kell lennie, hogy az érintett vidéki térségben a támogatás hiányában nem került volna sor a beruházási projekt vagy a tevékenység végrehajtására.
(25)
Az adókedvezmény formájában megvalósuló automatikus támogatási programokra továbbra is vonatkoznia kell egy, az ösztönző hatással kapcsolatos különös feltételnek, figyelembe véve azt a tényt, hogy az ilyen támogatási programokhoz tartozó támogatások nyújtására az egyéb támogatási kategóriákra vonatkozóktól eltérő eljárások keretében kerül sor. Az említett különös feltétel lényege az, hogy a szóban forgó támogatási programokat a tevékenység vagy a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdése előtt kell elfogadni. Nem alkalmazandó azonban ez a feltétel az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok esetében, amennyiben a tevékenységre már a korábbi, adókedvezmények nyújtásának formájában megvalósuló adópolitikai programok is kiterjedtek. Az ilyen támogatási programok ösztönző hatásának értékelésében a döntő pillanat az, amikor az adóintézkedést első alkalommal határozták meg az eredeti programban, amelyet később felváltott az utódprogram.
(26)
A birtokrendezési támogatás, a mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványok formájában megvalósuló promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás, a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás, az állatbetegségek és a növénykárosítókkal való fertőzöttség felszámolása és az általuk okozott veszteségek ellentételezése kapcsán felmerült költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, az elhullott állatok elszállítási és megsemmisítési költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a természeti katasztrófa által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás, valamint a mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében az ösztönző hatást nem szükséges megkövetelni, illetve meglévőnek kell tekinteni, amennyiben az említett támogatási kategóriákra vonatkozóan e rendeletben meghatározott egyedi feltételek teljesülnek.
(27)
Annak biztosítására, hogy a támogatás arányos legyen és a szükséges összegre korlátozódjon, a támogatások maximális összegét lehetőség szerint az elszámolható költségek köréhez viszonyított támogatási intenzitásban kell kifejezni. Ha nem állapítható meg a maximális támogatási intenzitás, mert nem határozhatók meg az elszámolható költségek, illetve annak érdekében, hogy a kisebb összegek tekintetében egyszerűbb eszközök álljanak rendelkezésre, a támogatás arányosságának biztosítása céljából nominálisan meghatározott maximális támogatási összegeket kell megállapítani. A Bizottság tapasztalatai alapján a támogatási intenzitást és a maximális támogatási összegeket olyan szinten kell meghatározni, amely a lehető legkisebbre csökkenti a versenytorzító hatásokat a támogatott ágazatban, miközben megfelelően megvalósítja azt a célt, hogy elősegítse a kedvezményezettek által folytatott gazdasági tevékenységek fejlődését a mezőgazdasági ágazatban, a vidéki térségekben vagy az erdészeti ágazatban. Az Unió által finanszírozott vidékfejlesztési intézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében - és amennyiben ez nem ütközik az állami támogatásra vonatkozó elvekbe - a felső határokat össze kell hangolni az 1305/2013/EU rendeletben meghatározott felső határokkal.
(28)
A támogatási intenzitás kiszámításához kizárólag az elszámolható költségek vehetők figyelembe. A rendelet nem mentesíthet olyan támogatást, amelynek támogatási intenzitása meghaladja a vonatkozó határértéket annak következtében, hogy nem elszámolható költségek is beszámításra kerültek. Az elszámolható költségek meghatározását egyértelmű, konkrét és naprakész igazoló dokumentumoknak kell alátámasztaniuk. Valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb terhek levonása előtt kell figyelembe venni. A több részletben kifizetendő támogatást a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket is a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékükre kell diszkontálni. A diszkontáláshoz és a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtott támogatás összegének kiszámításához a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes diszkontrátát és referencia-kamatlábat kell használni, a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (12) meghatározottak szerint. Amennyiben a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatás összegét bruttó támogatási egyenértékben kell kifejezni. Az adókedvezmény formájában nyújtott támogatások esetében a támogatás részleteit az adókedvezmények érvényesülésének különböző időpontjaiban alkalmazandó diszkontráta alapján kell diszkontálni. Célszerű előmozdítani a visszafizetendő előlegek formájában nyújtott támogatások alkalmazását, mivel az ilyen kockázatmegosztó eszközök megerősítik a támogatás ösztönző hatását. Helyénvaló tehát megállapítani, hogy a visszafizetendő előlegek formájában nyújtott támogatások esetében megnövelhetők az ebben a rendeletben megállapított támogatási intenzitások.
(29)
A jövőbeli adókra vonatkozó adókedvezmények esetében előfordulhat, hogy az alkalmazandó diszkontráta és a támogatási részlet összege előre nem ismert. Ebben az esetben a tagállamoknak előzetesen felső korlátot kell meghatározniuk a támogatás diszkontált értékére vonatkozóan, az alkalmazandó támogatási intenzitás figyelembevételével. Ezt követően, amikor egy adott időpontban a támogatási részlet összege ismertté válik, a diszkontálást az akkor alkalmazandó diszkontráta alapján hajthatják végre. A támogatás egyes részleteinek diszkontált értékét le kell vonni a felső korlát teljes összegéből (”maximált érték”).
(30)
Annak megállapítása érdekében, hogy az e rendeletben meghatározott egyedi bejelentési határértékeket és maximális támogatási intenzitásokat, illetve maximális támogatási összegeket betartják-e, a támogatott tevékenység vagy projekt megvalósításához nyújtott állami támogatás teljes összegét kell figyelembe venni. Ezen túlmenően e rendeletnek meg kell határoznia azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén a különböző támogatási kategóriák halmozódhatnak. A bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatások és a valamely más rendelet alapján mentesített vagy a Bizottság által jóváhagyott egyéb összeegyeztethető támogatások halmozódhatnak, amennyiben a szóban forgó intézkedések különböző azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak. Amennyiben különböző támogatási források ugyanazokhoz a - részben vagy egészében - megegyező, azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódnak, a halmozás az e rendelet alapján alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitásig vagy támogatási összegig engedélyezhető. Ennek a rendeletnek különleges szabályokat is meg kell állapítania az azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó és ilyen költségek nélküli támogatások halmozására, valamint a csekély összegű támogatással való halmozásra vonatkozóan. A csekély összegű támogatások gyakran nem konkrétan azonosítható elszámolható költségek fedezésére szolgálnak, illetve gyakran nem köthetők ilyen költségekhez. Ezekben az esetekben indokolt engedélyezni a csekély összegű támogatásoknak az e rendelet alapján mentesített állami támogatásokkal való halmozását. Amennyiben azonban a csekély összegű támogatást ugyanazon azonosítható elszámolható költségek fedezésére ítélik oda, mint az e rendelet alapján mentesített állami támogatást, a halmozás csak az e rendelet III. fejezetében meghatározott maximális támogatási intenzitás mértékéig engedélyezhető.
(31)
Az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá, nem minősül állami támogatásnak. Ha az ilyen uniós finanszírozás állami támogatással párosul, csak ez utóbbit kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy tiszteletben tartották-e a bejelentési határértékeket és a maximális támogatási intenzitásokat, illetve maximális támogatási összegeket, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az alkalmazandó uniós jog szabályaiban foglalt legkedvezőbb finanszírozási arányt.
(32)
Mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás elvileg tiltott, fontos, hogy valamennyi fél ellenőrizhesse, hogy egy támogatás nyújtására az alkalmazandó szabályoknak megfelelően kerül-e sor. Az állami támogatások átláthatósága ezért elengedhetetlen a Szerződésben foglalt szabályok helyes alkalmazásához, és a szabályok fokozottabb betartását, nagyobb mértékű elszámoltathatóságot, kölcsönös felülvizsgálatot és végső soron hatékonyabb közkiadásokat eredményez. Az átláthatóság biztosítása céljából indokolt kötelezni a tagállamokat arra, hogy regionális vagy nemzeti szinten átfogó állami támogatási honlapokat hozzanak létre, amelyeken összefoglaló információkat közölnek az e rendelet alapján mentesített minden egyes támogatási intézkedésről. E kötelezettség teljesítését indokolt az egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének feltételéül szabni. Az információk közzétételére vonatkozóan a 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) meghatározott szabványos gyakorlatot követve olyan szabványos formátumot célszerű használni, amelynek segítségével az információk lekérdezhetők, letölthetők és egyszerűen közzétehetők az interneten. Az egyes tagállamok állami támogatási honlapjaira mutató hivatkozásokat közzé kell tenni a Bizottság honlapján. A 733/2013/EU rendelettel módosított 994/98/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság honlapján közzé kell tenni az e rendelet alapján mentesített minden egyes támogatási intézkedés összefoglaló adatait.
(33)
Az egyedi támogatások odaítélésére vonatkozó információk közzététele tekintetében helyénvaló meghatározni azokat a határértékeket, amelyek felett - a támogatás jelentőségét figyelembe véve - a közzététel arányos intézkedésnek tekinthető. Az elsődleges mezőgazdasági ágazatban megvalósított, a 2013. évi jelentéstétel keretében bejelentett legmagasabb éves kiadásokkal járó - az egyéb támogatási kategóriáknál torzítóbb hatásúnak tekinthető - beruházási támogatási programok értékelése alapján a Bizottság 59 596 EUR összegben határozta meg az egy kedvezményezettre jutó átlagos támogatási összeget. Ezért a tagállamokra háruló adminisztratív terhek mérséklése érdekében célszerű az elsődleges mezőgazdasági termelőknek odaítélt egyedi támogatásokkal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó határértéket 60 000 EUR-ban megállapítani. Figyelembe véve, hogy a mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása hasonló az ipari termékekéhez, az említett alágazatokban, valamint az erdészeti ágazatban működő és a Szerződés 42. cikkének hatályán kívüli tevékenységet végző kedvezményezetteknek odaítélt egyedi támogatásokkal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó határértékeket indokolt hozzáigazítani a 651/2014/EK bizottsági rendeletben (14) meghatározottakhoz.
(34)
A hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében a 994/98/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban indokolt létrehozni egy szabványos formátumot, amelynek megfelelően a tagállamok közlik az összefoglaló információkat a Bizottsággal, valahányszor e rendelet alapján támogatási program megvalósítására vagy támogatási programon kívüli egyedi támogatás nyújtására kerül sor. Ezenkívül a 794/2004/EK bizottsági rendelet (15) 5. cikkével és a 994/98/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban indokolt szabályokat megállapítani a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól az e rendeletben megállapított feltételeknek megfelelően mentesített támogatásokra vonatkozó, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó éves jelentésről, ideértve a támogatások bizonyos kategóriáira vonatkozó egyedi követelményeket is.
(35)
Mivel a szükséges technológia széles körben rendelkezésre áll, az összefoglaló információkat és az éves jelentést célszerű számítógépes formában elkészíteni, és a Bizottság elektronikus rendszerei útján továbbítani a Bizottságnak.
(36)
A 994/98/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően indokolt továbbá szabályokat megállapítani azokra a nyilvántartásokra vonatkozóan, amelyeket a tagállamoknak vezetniük kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatásokról, figyelembe véve a 659/1999/EK tanácsi rendelet (16) 15. cikkében megállapított jogvesztő határidőt is.
(37)
Az e rendeletben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek hatékonyságának megerősítése érdekében a Bizottság részére lehetőséget kell nyújtani arra, hogy a jövőbeli támogatási intézkedések tekintetében visszavonja a csoportmentesség kedvezményét, amennyiben az intézkedések nem felelnek meg a szóban forgó követelményeknek. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a csoportmentességi kedvezmény visszavonását bizonyos támogatástípusokra, bizonyos kedvezményezettekre, illetve bizonyos hatóságok által elfogadott támogatási intézkedésekre korlátozza, amennyiben e rendelet be nem tartása csak az intézkedések egy részét vagy bizonyos hatóságokat érint. A célzott visszavonás révén várhatóan az e rendelet megállapított be nem tartásához közvetlenül kapcsolódó, arányos korrekciós intézkedés biztosítható. Amennyiben a nyújtott támogatás nem felel meg az I. és a III. fejezetben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételeknek, a támogatás nem tartozik e rendelet hatálya alá és következésképpen jogellenes támogatásnak minősül, amelyet a Bizottság a 659/1999/EK rendeletben rögzített vonatkozó eljárás keretében vizsgál meg. A II. fejezet követelményeinek be nem tartása esetén a csoportmentességi kedvezmény jövőbeli támogatási intézkedésekre vonatkozó visszavonása nem érinti azt a tényt, hogy az e rendeletnek megfelelő múltbeli intézkedések csoportmentesség tárgyát képezték.
(38)
Tekintettel a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, a támogatásnak nem lehet kizárólag az a hatása, hogy folyamatosan vagy időről időre csökkenti a kedvezményezettet szokásosan terhelő működési költségeket, továbbá arányosnak kell lennie azokkal a hátrányokkal, amelyeket az Unió érdekében állónak ítélt társadalmi és gazdasági előnyök biztosítása érdekében fel kellene számolni. Az olyan egyoldalú állami támogatás, amelynek célja egyszerűen a termelők pénzügyi helyzetének javítása, de amely semmilyen módon nem járul hozzá az ágazat fejlődéséhez és különösen az olyan támogatás, amelynek odaítélésére kizárólag az ár, a mennyiség, a termelési egység vagy az egységnyi termelőeszköz alapján kerül sor, működési támogatásnak tekintendő, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Az ilyen támogatás továbbá - amennyiben a mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódik - valószínűleg a közös piacszervezések mechanizmusaira is zavarólag hat. Ezért indokolt bizonyos támogatási típusokra korlátozni e rendelet alkalmazási körét.
(39)
A kkv-k döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben és - általánosabban véve - a társadalmi stabilitás tényezőjeként és gazdasági hajtóerőként működnek. Fejlődésüket azonban korlátozhatják a piac hiányosságai, aminek folytán a kkv-k tipikus hátrányokat szenvednek. Gyakran nehezen jutnak tőkéhez vagy hitelhez egyes pénzpiacok kockázatkerülő természete folytán, valamint azért, mert esetleg csak korlátozott fedezetet tudnak nyújtani. Szűkös forrásaik következtében előfordulhat, hogy e vállalkozások csak korlátozott mértékben juthatnak információhoz, különösen az új technológiákat és a lehetséges piacokat illetően. Ezért a kkv-k által folytatott gazdasági tevékenységek fejlesztésének elősegítése érdekében e rendeletnek mentesítenie kell a kkv-knak nyújtott támogatások bizonyos kategóriáit a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(40)
Azon különbségek felszámolása érdekében, amelyek a verseny torzulásához vezethetnek, és a kkv-kkal kapcsolatos különböző uniós és nemzeti kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése céljából, valamint az átlátható adminisztráció és a jogbiztonság követelményére tekintettel e rendelet alkalmazásában a kkv fogalommeghatározásának a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (17) megállapított fogalommeghatározáson kell alapulnia.
(41)
A vidékfejlesztési politikával való összhang biztosítása, valamint a szabályoknak a Bizottság által az 1857/2006/EK és a 800/2008/EK rendelet alkalmazása révén szerzett tapasztalatok alapján történő egyszerűsítése érdekében indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k javára nyújtott támogatások különböző kategóriáit.
(42)
A szóban forgó támogatási kategóriáknak különösen a következőket kell magukban foglalniuk: beruházási támogatás, például beruházás tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba, gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházás; vállalkozásindítási támogatás és üzleti lehetőségekhez kapcsolódó támogatás, például fiatal mezőgazdasági termelőknek, mezőgazdasági kisüzemeknek és termelői csoportoknak nyújtott támogatás, valamint minőségrendszerekben való részvételhez nyújtott támogatás; vállalkozásfejlesztési támogatás, például tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez, tanácsadási szolgáltatásokhoz és promóciós tevékenységekhez, a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások; a kockázatok és válságok kezeléséhez kapcsolódó támogatások, például természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek ellentételezéséhez, az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzéséhez és felszámolásához kapcsolódó költségek és biztosítási díjak fedezéséhez nyújtott támogatás; valamint az állattenyésztési ágazatnak nyújtott, olyan közérdekű célkitűzések megvalósítását szolgáló támogatás, mint amilyen a genetikai minőség megőrzése és az állatok egészségének és a közegészségnek a védelme. A támogatás céljai között kell szerepelnie különösen annak, hogy javuljon a mezőgazdasági ágazat egészének versenyképessége és életképessége.
(43)
Ezenkívül indokolt úgy rendelkezni, hogy a vidéki térségekben működő kkv-knak nyújtott támogatások is mentesüljenek e rendelet alapján a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. E tekintetben, továbbá az EMVA keretében társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedések és a kiegészítő nemzeti forrásokból finanszírozott intézkedések közötti összhang biztosítása érdekében az e rendeletben foglalt szabályoknak a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lenniük az 1305/2013/EU rendeletben és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási aktusokban megállapított szabályokkal.
(44)
Egyéb támogatási kategóriákat - például a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folyó kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatást, a természeti katasztrófa által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatást, a mezőgazdasági üzemekben található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatást, valamint az erdészet javára nyújtott támogatást -, amelyek kedvezményezettjei kkv-k és nagyvállalkozások egyaránt lehetnek, szintén indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Különösen az erdészet javára nyújtott támogatások tekintetében, továbbá az EMVA keretében társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedések és a kiegészítő nemzeti forrásokból finanszírozott intézkedések, illetve a kizárólag állami támogatás útján finanszírozott intézkedések közötti összhang biztosítása érdekében az e rendeletben foglalt szabályoknak a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lenniük az 1305/2013/EU rendeletben és az ahhoz kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási aktusokban megállapított szabályokkal.
(45)
Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k számára nyújtott támogatások, a kutatási-fejlesztési támogatások, az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások és a vidéki térségekben működő kkv-k számára a Szerződés 42. cikkének hatályán kívüli tevékenységekhez nyújtott támogatások a 651/2014/EK rendeletben megállapított feltételek szerint is mentesíthetők a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Amennyiben a tagállamok azt megfelelőbbnek ítélik meg, dönthetnek úgy is, hogy a fent említett kategóriákba tartozó támogatásokat a 651/2014/EK rendeletben megállapított feltételekkel nyújtják. A tagállamok dönthetnek nevezetesen úgy, hogy a következő támogatásokat a 651/2014/EK rendeletben megállapított feltételekkel nyújtják: az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-knak a legkülső régiókban a szállítási költségeken kívül felmerülő további költségek ellentételezésére nyújtott regionális működési támogatás, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás, kockázatfinanszírozási támogatás, kutatási-fejlesztési támogatás, kkv-k javára nyújtott innovációs támogatás, környezetvédelmi támogatás, képzési támogatás, valamint a hátrányos helyzetű munkavállalóknak biztosított támogatás. Ebben az összefüggésben, továbbá az e rendelet és a 651/2014/Ek rendelet alkalmazási köre közötti kapcsolat tisztázása érdekében megjegyzendő, hogy bár lehetséges, hogy a két rendelet a kedvezményezettek ugyanazon típusát célozza meg, a bennük megállapított célkitűzések, támogatási kategóriák és támogatási feltételek eltérőek.
(46)
A mezőgazdasági ágazatban működő kkv-k gazdasági és környezeti teljesítményének és hatékonyságának javítása, a mezőgazdaság fejlődéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges, nem jövedelemtermelő beruházások támogatása érdekében támogatást kell nyújtani azokhoz a tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak az említett célkitűzések teljesítéséhez. A beruházásoknak meg kell felelniük a környezetvédelemről szóló uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállamok ugyanilyen tárgyú nemzeti jogszabályainak. Ezenkívül azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(47)
Az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott célzott beruházási támogatásokból eredő versenytorzulások kockázata miatt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján mentesített beruházási támogatások nem korlátozódhatnak egy meghatározott mezőgazdasági termékre. Ez a feltétel nem gátolhatja a tagállamokat abban, hogy kizárjanak bizonyos mezőgazdasági termékeket egy konkrét támogatás köréből, elsősorban abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre szokásos értékesítési lehetőségek. Emellett a beruházások bizonyos típusaihoz nyújtott támogatások jellegüknél fogva nem mentesíthetők e rendelet alapján a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(48)
A versenytorzító hatások lehető legkisebbre csökkentése és az energia- és erőforrás-hatékonyság előmozdítása közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében a mezőgazdasági üzemekben végrehajtandó, az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó beruházások tekintetében indokolt úgy rendelkezni e rendeletben, hogy kizárólag a bioüzemanyagok vagy megújuló energiaforrásból előállított energia mezőgazdasági üzem szintjén történő előállításához kapcsolódó beruházások támogathatók, és csak abban az esetben, ha az előállított mennyiség nem haladja meg a mezőgazdasági üzem éves átlagos üzemanyag- vagy energiafogyasztását. Indokolt, hogy ilyen esetben a rendelet hatálya a bioüzemanyagokhoz kapcsolódó támogatásokra csak akkor terjedjen ki, ha azokat a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (19) összhangban, fenntartható bioüzemanyagok vonatkozásában nyújtják.
(49)
Annak érdekében, hogy - a környezetvédelem és az energiatermelés terén nyújtott állami támogatásokra vonatkozó horizontális szabályokban foglaltak szerint - elő lehessen mozdítani a bioüzemanyagok fejlettebb formáinak előállítására való átállást, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatások esetében célszerű kizárni e rendelet hatálya alól az élelmiszer-alapú bioüzemanyagok előállításához nyújtott támogatást.
(50)
A fiatal mezőgazdasági termelők által folytatott gazdálkodási tevékenység megkezdésének és a gazdaságilag potenciálisan életképes mezőgazdasági kisüzemek fejlődésének az ösztönzése és elősegítése céljából indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat. Az újonnan megkezdett mezőgazdasági tevékenységek életképességének biztosítása érdekében a támogatást üzleti terv benyújtásától kell függővé tenni. Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindítási támogatást csak a vállalkozás fennállásának kezdeti időszakában lehessen nyújtani, és az ilyen támogatás ne válhasson működési támogatássá.
(51)
Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági ágazat könnyebben nézhessen szembe azokkal a kihívásokkal, amelyek a mezőgazdasági termékek - többek között helyi piacokon történő - értékesítésével összefüggésben a fokozódó versenyből és az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok egyre nagyobb mértékű konszolidációjából fakadnak, ösztönözni kell a termelői csoportok és szervezetek létrehozását. Helyénvaló tehát mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól a termelői csoportoknak és szervezeteknek nyújtott, indulási célú támogatásokat. Indokolt úgy rendelkezni, hogy csak a kkv-nak minősülő termelői csoportok és szervezetek részesülhessenek a támogatásból. Annak biztosítására, hogy a termelői csoport, illetve szervezet életképes szerveződéssé váljon, indokolt előírni, hogy a tagállam általi hivatalos elismerés feltételeként a csoportnak vagy szervezetnek üzleti tervet kell benyújtania az illetékes hatósághoz. A támogatás maximális időtartamát öt évre kell korlátozni, hogy ne kerülhessen sor működési támogatás nyújtására, valamint hogy fennmaradjon az ösztönző hatás.
(52)
A piaci lehetőségek javítása érdekében és azért, hogy az érintett mezőgazdasági termékek hozzáadott értékkel rendelkezzenek, indokolt ösztönözni a kkv-kat az uniós vagy nemzeti minőségrendszerekben való részvételre, ezért a minőségrendszerekben való részvételhez nyújtott támogatásokat mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Tekintve, hogy az ilyen minőségrendszerekbe való belépés ideje és a részvétel első néhány éve az az időszak, amikor a részvételből kifolyólag a kkv-kra háruló többletköltségek és -kötelezettségek nem kerülnek teljes mértékben ellentételezésre a piacon, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kedvezményezettnek biztosított közvetlen támogatás csak az új résztvevőknek és legfeljebb öt éven át legyen nyújtható. Ezenkívül támogatott szolgáltatások formájában igénybe vehető támogatást kell nyújtani a minőségrendszerekhez kapcsolódó kötelező ellenőrzési intézkedések, valamint a piackutatási tevékenységek, illetve az uniós minőségrendszer elismerése iránti kérelem elkészítése kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez.
(53)
A versenyképesség és az erőforrás-hatékonyság javítása, valamint a kkv-k környezeti teljesítményének, fenntartható irányításának és általános teljesítményének fokozása érdekében helyénvaló mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól a tudástranszferhez, a tájékoztatási tevékenységekhez, a gazdálkodási tanácsadási szolgáltatásokhoz és a promóciós intézkedésekhez kapcsolódó támogatásokat.
(54)
A megfelelő kockázat- és válságkezelés alapvető fontosságú a mezőgazdasági ágazat fenntarthatóságának és versenyképességének biztosításához. Az elsődleges mezőgazdasági termelés sajátos természeti, időjárási, valamint egészségügyi kockázatoknak és válságoknak van kitéve. Ezért a kockázat- és válságkezeléshez, valamint az állattenyésztési ágazat számára nyújtott támogatásokat indokolt az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-kra korlátozni. A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek ellentételezéséhez, az állatbetegségek és növénykárosítók elleni küzdelemhez és a biztosítási díjak fizetéséhez nyújtott állami támogatásokat azon kedvezményezettek megsegítésére kell korlátozni, akik annak ellenére szembesülnek különleges nehézségekkel, hogy ésszerű erőfeszítéseket tettek az ilyen kockázatok lehető legkisebbre csökkentésére. Az állami támogatásnak nem lehet az a hatása, hogy a kedvezményezetteket szükségtelen kockázatok vállalására csábítsa. Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-knak maguknak kell viselniük a termelési módszerek vagy a termékek meggondolatlan megválasztásának következményeit.
(55)
A Bizottság számos esetben alkalmazta a Szerződés 107. és 108. cikkét a természeti és a kulturális örökség megőrzéséhez nyújtott támogatásokra, különösen az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások és az 1857/2006/EK rendelet alkalmazásával összefüggésben. A 2007-2013-as időszakban a hagyományos tájak és épületek megőrzéséhez kkv-k javára nyújtott beruházási támogatásokat az 1857/2006/EK rendelet mentesítette a bejelentési kötelezettség alól, míg a hagyományos tájak és épületek megőrzéséhez nagyvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatásokat az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak megfelelően jóváhagyásra be kellett jelenteni a Bizottságnak. Az említett időszakban a Bizottság több mint 87 olyan beruházási támogatást értékelt, amely mezőgazdasági üzem területén található hagyományos táj, illetve épületek megőrzésére irányult. Az örökségmegőrzésre irányuló projektek általában nem idéznek elő semmiféle jelentősebb versenytorzulást, még akkor sem, ha nagyvállalkozások valósítják meg őket. Helyénvaló tehát, hogy a Bizottság a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatásköröket a természeti és a kulturális örökség megőrzéséhez nyújtott támogatások kapcsán is gyakorolja.
(56)
Ahhoz, hogy a kulturális, illetve természeti örökség megőrzéséhez nyújtott támogatás e rendelet alapján mentesüljön a bejelentési kötelezettség alól, a támogatást a kulturális vagy természeti örökség megőrzését szolgáló tárgyi eszközökbe vagy mezőgazdasági eszközteremtő munkákba való beruházáshoz kell nyújtani. A kulturális vagy természeti örökségnek - amelyet ilyen minőségében az adott tagállam illetékes hatóságának hivatalosan el kell ismernie - a kedvezményezett mezőgazdasági üzemének területén kell elhelyezkednie. Tekintve, hogy a szóban forgó támogatás esetében e rendelet a bejelentési határértéket beruházási projektenként 500 000 EUR-ban állapítja meg, vagyis a támogatás a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014-2020-as időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatások értelmében kisméretű infrastruktúrához kapcsolódik, helyénvaló e rendeletben úgy rendelkezni, hogy a támogatási intenzitás mértéke az elszámolható költségek 100 %-áig terjedhessen.
(57)
A természeti katasztrófák által előidézett vészhelyzetek sürgős intézkedést igényelnek a támogatást nyújtó hatóságok részéről. Fontos tehát biztosítani a tervezett támogatás gyors végrehajtását. A Bizottság számos, a természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk ellentételezéséhez kapcsolódó határozatban alkalmazta a Szerződés 107. és 108. cikkét. Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások már korábban is lehetővé tették a természeti katasztrófák által okozott károk ellentételezésére irányuló támogatási programok engedélyezését. 2007 és 2012 között a Bizottság az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások alkalmazásában több mint 25 támogatást hagyott jóvá a természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk ellentételezésére vonatkozóan. A Bizottság tapasztalatai szerint az ilyen intézkedéseket gyorsan kell végrehajtani ahhoz, hogy hatékonyak legyenek. Ennek megfelelően szükség van a szóban forgó támogatások bejelentésére irányuló eljárás egyszerűsítésére. Ezek az intézkedések emellett - kompenzációs jellegüknél fogva, továbbá bizonyos, a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozó egyértelmű kritériumok meglétének köszönhetően - nem okoznak jelentős versenytorzulást a belső piacon. Helyénvaló tehát, hogy a Bizottság a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatásköröket a természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk ellentételezése kapcsán is gyakorolja.
(58)
Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás a mezőgazdasági ágazat egészében hozzáférhető legyen a vállalkozások számára, és mind kkv-k, mind nagyvállalkozások részére odaítélhető legyen. A természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatások mentesítésére vonatkozó feltételek a bevett gyakorlaton alapulnak, és az adott eseménynek a tagállami hatóságok által természeti katasztrófaként történő hivatalos elismeréséhez, valamint a természeti katasztrófa és a kedvezményezett által elszenvedett károk közötti közvetlen ok-okozati összefüggéshez kapcsolódnak, és biztosítaniuk kell, hogy nem fordulhat elő túlkompenzálás. A tagállamoknak gondoskodniuk kell különösen arról, hogy ne kerülhessen sor túlkompenzálásra az ilyen támogatásnak a kedvezményezett által kapott egyéb ellentételezésekkel - többek között valamely biztosítási rendszer keretében teljesített kifizetésekkel - történő kombinálása következtében.
(59)
A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatások hozzájárulhatnak a fenntartható gazdasági növekedéshez, és erősíthetik a versenyképességet. Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének (20), valamint a 800/2008/EK rendeletnek a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folyó kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatásokra való alkalmazása terén szerzett bizottsági tapasztalatok alapján indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól azokat a kutatási-fejlesztési támogatásokat, amelyek megfelelnek az e rendeletben megállapított feltételeknek. Mivel a kutatás és a fejlesztés előmozdítása fontos, közérdekű célkitűzés, elő kell írni e rendeletben, hogy a kutatási projektnek az adott mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára jelentőséggel kell bírnia. A kutatási projektre vonatkozó információkat és a projekt eredményeit nyilvánosan elérhetővé kell tenni az interneten. A kutatás eredményeit ezenkívül ingyenesen az érdeklődő vállalkozások rendelkezésére kell bocsátani.
(60)
Az erdészet szerves részét képezi a vidékfejlesztésnek. A Bizottság a Szerződés 107. és 108. cikkét több határozatában alkalmazta az erdészeti ágazatban működő vállalkozásokra, különösen az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások keretében. A Bizottság 2007 és 2012 között 140 támogatást hagyott jóvá az erdészeti ágazat javára az említett iránymutatásoknak megfelelően. Tekintettel a Bizottság által az említett iránymutatásoknak az erdészeti ágazatban működő vállalkozásokra történő alkalmazása során szerzett jelentős tapasztalatra, az eljárások egyszerűsítésének és ugyanakkor a hatékony felügyelet és a Bizottság általi figyelemmel kísérés biztosításának céljából indokolt rendelkezni arról, hogy a Bizottság a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatáskört az erdészeti ágazat javára nyújtott támogatások tekintetében is gyakorolja. A Bizottság tapasztalata szerint az erdészeti ágazatban a vidékfejlesztési programok részét képező intézkedésekhez nyújtott, az EMVA-ból társfinanszírozott vagy ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatások nem torzítják jelentős mértékben a versenyt a belső piacon. Ezenkívül az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez, valamint az erdészeti ágazatban biztosított tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások még akkor sem torzítják jelentős mértékben a versenyt a belső piacon, ha a vidékfejlesztési programok keretén kívül nyújtják őket. E rendeletben egyértelmű feltételeket kell meghatározni az ilyen intézkedéseknek a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan. A szóban forgó feltételeknek a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lenniük az 1305/2013/EU rendeletben és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási aktusokban megállapított szabályokkal.
(61)
Az érintett támogatási kategóriáknak magukban kell foglalniuk többek között az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatást, az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatást, az erdők erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók vagy katasztrófaesemények általi károsításának megelőzéséhez és a károk orvoslásához nyújtott támogatást, az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatást, a 92/43/EGK tanácsi irányelv (21) 3. cikke és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 3. cikke szerinti Natura 2000 erdőterületekkel kapcsolatos hátrányok kiküszöböléséhez nyújtott támogatást, az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és az erdővédelemhez nyújtott támogatást, a tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatást, a tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatást, az infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatást, valamint az erdőgazdálkodási technológiákra és az erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatást. Az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatás nem torzíthatja a versenyt, és piacsemlegesnek kell lennie.
(62)
Az 1305/2013/EU rendelettel való összhang biztosítása és a nemzeti vidékfejlesztési programok társfinanszírozott részéhez és kiegészítő finanszírozásához kapcsolódó állami támogatás jóváhagyásának megszerzésére vonatkozó szabályok egyszerűsítése érdekében az erdészeti ágazat javára nyújtott, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján mentesülő támogatásoknak meg kell egyezniük az alapjukul szolgáló vidékfejlesztési intézkedésekkel, és a mentesített támogatás csak az érintett tagállam vidékfejlesztési programja alapján és annak megfelelően nyújtható. A támogatási intenzitásoknak és az elszámolható költségeknek mindazonáltal az Unió állami támogatásokra vonatkozó általános elveivel és a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandó állami támogatási szabályokkal is összhangban kell lenniük. Ezért indokolt, hogy az olyan költségek, mint például az új beruházáshoz kapcsolódó kiegészítő forgótőke, e rendelet alapján ne legyenek támogathatók. Az erdészeti intézkedések részét képező beruházási műveletek - a Bizottság által jóváhagyott megfelelő vidékfejlesztési programokkal összhangban - a beruházás előkészítéséhez szükséges egyszeri erdészeti műveleteket is magukban foglalhatnak, amennyiben a vonatkozó vidékfejlesztési rendelkezés célja ezt megengedi. Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tudástranszferhez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz és az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás odaítélése ne függjön attól, hogy ilyen támogatás szerepel-e a nemzeti vidékfejlesztési programban.
(63)
A gazdasági diverzifikáció és az új gazdasági tevékenységek létrehozása elengedhetetlen a vidéki térségek fejlődéséhez és versenyképességéhez és különösen elengedhetetlen az Unió vidéki gazdaságának gerincét jelentő kkv-k számára. Az 1305/2013/EU rendelet rendelkezik a nem mezőgazdasági vállalkozások vidéki térségekben történő fejlesztését támogató olyan intézkedésekről, amelyek a foglalkoztatás előmozdítását, a minőségi munkahelyek vidéki térségekben való megteremtését, a már meglévő munkahelyek megőrzését, a foglalkoztatás terén jelentkező szezonális ingadozások mérséklését, valamint a mezőgazdaságon és az élelmiszer-feldolgozó iparágakon kívüli nem mezőgazdasági ágazatok fejlesztését célozzák, miközben erősítik az üzleti integrációt és a helyi ágazatközi kapcsolatokat.
(64)
Az 1305/2013/EU rendelettel való összhang biztosítása és a vidékfejlesztési programok társfinanszírozott részéhez és kiegészítő nemzeti finanszírozásához kapcsolódó állami támogatás jóváhagyásának megszerzésére vonatkozó szabályok egyszerűsítése érdekében indokolt e rendelettel mentesíteni a vidéki térségekben működő kkv-k számára nyújtott támogatások különböző kategóriáit a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. A szóban forgó támogatási kategóriáknak át kell fogniuk különösen a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával, illetve a gyapottermeléssel kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást, a nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott vállalkozásindítási támogatást, a tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatást, a tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatást, a mezőgazdasági termelőknek a gyapot- vagy élelmiszer-minőségrendszerekbe való bekapcsolódásához nyújtott, valamint az élelmiszerekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatást. A Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján mentesítendő támogatásoknak meg kell egyezniük az alapjukul szolgáló vidékfejlesztési intézkedésekkel, és a mentesített támogatások csak az érintett tagállam vidékfejlesztési programja alapján és annak megfelelően nyújthatók. A támogatási intenzitásoknak és az elszámolható költségeknek mindazonáltal az Unió állami támogatásokra vonatkozó általános elveivel és a horizontális állami támogatási szabályokkal is összhangban kell lenniük. Ezért indokolt, hogy az olyan költségek, mint például az új beruházáshoz kapcsolódó kiegészítő forgótőke, e rendelet alapján ne legyenek támogathatók.
(65)
A mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékekké történő feldolgozására irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatások tekintetében konkrétan elő kell írni, hogy a bioüzemanyag és a megújuló energia előállításához kapcsolódó beruházások e rendelet alapján nem támogathatóak. Az ilyen beruházásokra elvben a környezetvédelem és az energiatermelés terén nyújtott állami támogatásokra vonatkozó horizontális szabályok alkalmazandók.
(66)
Számos támogatási kategória esetében - ide tartoznak például a) a piackutatási tevékenységek, a terméktervezés és -kialakítás, valamint a minőségrendszerekhez való csatlakozás iránti kérelmek összeállítása kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez nyújtott támogatások, b) a minőségrendszerekkel kapcsolatos kötelező ellenőrzési intézkedések költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatások, c) a tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatások, d) a tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások, e) a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások, f) a promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatások, g) az állatbetegségek és a növénykárosítókkal való fertőzöttség megelőzéséhez és felszámolásához nyújtott támogatások, valamint h) az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatások - a végső kedvezményezettek a támogatást közvetve, természetben, támogatott szolgáltatások formájában vehetik igénybe. Indokolt úgy rendelkezni, hogy ezekben az esetekben a támogatást a szóban forgó szolgáltatás nyújtója, illetve a szóban forgó tevékenység végzője számára fizessék ki. A szolgáltatás nyújtójának vagy a tevékenység végzőjének a kiválasztására irányuló eljárás során kellő figyelmet kell fordítani a vonatkozó hatályos közbeszerzési szabályokra, valamint az átláthatóság, a nyitottság és a megkülönböztetésmentesség elvére.
(67)
A Bizottság e téren szerzett tapasztalatai alapján elvben szükséges az állami támogatási politika rendszeres felülvizsgálata. Ebből kifolyólag korlátozni kell e rendelet alkalmazási időszakát. Következésképpen indokolt átmeneti rendelkezéseket megállapítani, ideértve az e rendelet alkalmazási időszakának végén a mentesített támogatási programok tekintetében az átállási időszakra vonatkozó szabályokat is. A szabályoknak elegendő időt kell biztosítaniuk a tagállamok számára az esetleges új rendszerhez való alkalmazkodáshoz,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
TARTALOMJEGYZÉK
I. FEJEZET:
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 13
II. FEJEZET:
ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK 25
III. FEJEZET:
TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁK 26
1. szakasz:
Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k részére nyújtott támogatások 26
2. szakasz:
A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás 43
3. szakasz:
A természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás 44
4. szakasz:
A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás 45
5. szakasz:
z erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások 46
6. szakasz:
A vidéki térségekben működő kkv-k számára nyújtott, az EMVA-ból társfinanszírozott vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként biztosított támogatások 59
IV. FEJEZET:
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 65
I. FEJEZET
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
(1) Ezt a rendeletet következő támogatási kategóriákra kell alkalmazni:
a)
mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) javára nyújtott támogatások:
i.
a mezőgazdasági ágazatban működő, elsődleges mezőgazdasági termeléssel, mezőgazdasági termékek feldolgozásával, illetve mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k esetében, a 14., a 15., a 16., a 18. és a 23. cikk, valamint a 25-28. cikk kivételével, amelyek csak az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-kra alkalmazandók;
ii.
a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységekhez nyújtott támogatás esetében, amennyiben a támogatást az 1305/2013/EU rendeletnek megfelelően nyújtják és vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) társfinanszírozzák, vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtják;
b)
mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás;
c)
természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás;
d)
a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás;
e)
az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatás.
(2) Ha a tagállamok helyénvalónak tartják, dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1) bekezdésének a), d) és e) pontjában említett támogatásokat a 651/2014/EK rendeletben foglalt feltételekkel és ugyanazon rendeletnek megfelelően nyújtják.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki a következő támogatásokra:
a)
az erdészeti ágazat javára nyújtott, nem az EMVA-ból társfinanszírozott és nem ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatások, amelyek esetében ugyanakkor kivételt képez e rendelkezés alól a 31., a 38., a 39. és a 43. cikk;
b)
kkv-k részére a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységekhez nyújtott, nem az EMVA-ból társfinanszírozott, illetve nem egy ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatások.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:
a)
az e rendelet 17., 32. és 33. cikkében, 34. cikke (5) bekezdésének a)-c) pontjában, valamint 35., 40., 41. és 44. cikkében előírt támogatási programok, amennyiben az adott program esetében az átlagos éves állami támogatási költségvetés meghaladja a 150 millió EUR-t, a hatálybalépésüket követő hat hónaptól. A Bizottság - miután a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül megvizsgálta a tagállam által benyújtott vonatkozó értékelési tervet - határozhat úgy, hogy e rendelet hosszabb időszakra továbbra is alkalmazandó e támogatási programok bármelyikére;
b)
az e cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett programok módosításai, kivéve azokat a módosításokat, amelyek nem befolyásolhatják a támogatási program e rendelet értelmében vett összeegyeztethetőségét, illetve nem befolyásolhatják jelentősen a jóváhagyott értékelési terv tartalmát;
c)
a harmadik országokba vagy a tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó költségekhez közvetlenül kapcsolódó támogatás;
d)
olyan támogatás, amelyet a hazai áruk használatának az importáruk használatával szemben történő előnyben részesítése függvényében állapítottak meg.
(5) A 30. cikk kivételével ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:
a)
olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás kifizetését azon vállalkozások számára, amelyekkel szemben valamely támogatás visszafizetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította;
b)
ad hoc támogatás olyan vállalkozás javára, amellyel szemben valamely támogatás visszafizetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította.
(6) Ez a rendelet nem alkalmazandó nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra, a következők kivételével:
a)
a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához a 30. cikknek megfelelően nyújtott támogatás, az állatbetegségek felszámolásának költségeihez a 26. cikk (8) bekezdésének megfelelően nyújtott támogatás, valamint az elhullott állatok elszállításához és megsemmisítéséhez a 27. cikk (1) bekezdése c), d) és e) pontjának megfelelően nyújtott támogatás;
b)
az alábbi események kapcsán nyújtott támogatások, feltéve, hogy az adott vállalkozás a szóban forgó esemény által okozott veszteségek vagy károk miatt vált nehéz helyzetben lévő vállalkozássá:
i.
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott veszteségek ellentételezésére a 25. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;
ii.
a növénykárosítókkal való fertőzöttség felszámolása kapcsán felmerült költségek, valamint az állatbetegségek, illetve növénykárosítók által okozott károk orvoslásához a 26. cikk (8) és (9) bekezdésének megfelelően nyújtott támogatás;
iii.
az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események miatt bekövetkező erdőkárok orvoslásához a 34. cikk (5) bekezdése d) pontjának megfelelően nyújtott támogatás.
(7) Ez a rendelet nem alkalmazandó az önmagukban, a hozzájuk kapcsolt feltételek révén vagy finanszírozási módszerük miatt szükségképpen az uniós jog megsértésével járó támogatásokra, különösen a következőkre:
a)
olyan támogatás, amely esetében a támogatás nyújtását ahhoz a kötelezettséghez kötik, hogy a kedvezményezettnek az adott tagállamban legyen a székhelye vagy túlnyomórészt ott legyen letelepedve;
b)
olyan támogatás, amely esetében a támogatás nyújtását ahhoz a kötelezettséghez kötik, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket használjon vagy belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe;
c)
olyan támogatás, amely korlátozza a kedvezményezettek azon lehetőségét, hogy a kutatási, fejlesztési és innovációs eredményeket más tagállamokban is hasznosítsák.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(1)
”támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek;
(2)
”kkv”-k vagy ”mikro-, kis- és középvállalkozások”: az I. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozások;
(3)
”mezőgazdasági ágazat”: az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, valamint a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;
(4)
”mezőgazdasági termék”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek kivételével;
(5)
”elsődleges mezőgazdasági termelés”: a termőföldön folyó termelés és az állattenyésztés révén előállított, a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek termelése az ilyen termékek jellegét megváltoztató további műveletek végrehajtása nélkül;
(6)
”mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amely esetében a keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve a mezőgazdasági üzemben végzett, az állati vagy növényi termékek első értékesítésre való előkészítéséhez szükséges tevékenységeket;
(7)
”mezőgazdasági termék forgalmazása”: a mezőgazdasági termék értékesítési célú birtoklása vagy kiállítása, megvételre való felkínálása, leszállítása vagy egyéb módon történő forgalmazása, kivéve az elsődleges termelő által a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első értékesítést és minden olyan tevékenységet, amely a terméket az első értékesítésre előkészíti; az elsődleges termelő általi, a végső fogyasztónak történő értékesítés akkor minősül mezőgazdasági termékek forgalmazásának, ha arra külön erre a célra fenntartott helyen kerül sor;
(8)
”mezőgazdasági üzem”: elsődleges mezőgazdasági termelésre szolgáló, földterületből, helyiségekből és létesítményekből álló egység;
(9)
”természeti katasztrófa”: földrengés, lavina, földcsuszamlás, árvíz, tornádó, hurrikán, vulkánkitörés és természeti eredetű kontrollálatlan vegetációtűz;
(10)
”támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján - anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség - az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára határozatlan időszakra és határozatlan összegben odaítélhető;
(11)
”értékelési terv”: legalább a következő minimális elemeket tartalmazó dokumentum: az értékelendő támogatási program célkitűzései; az értékelési kérdések; az eredménymutatók; az értékelés elvégzéséhez tervezett módszertan; az adatgyűjtési követelmények; az értékelés tervezett ütemezése, beleértve a végső értékelési jelentés benyújtásának időpontját; az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés nyilvánosságát biztosító szabályok;
(12)
”egyedi támogatás”:
a)
ad hoc támogatás; valamint
b)
támogatási program keretében egyedi kedvezményezetteknek odaítélt támogatás;
(13)
”ad hoc támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás;
(14)
”nehéz helyzetben lévő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely tekintetében a következő feltételek közül legalább egy fennáll:
a)
korlátolt felelősségű társaság esetében (kivéve a kevesebb mint három éve létező kkv-kat): a társaság jegyzett tőkéjének több mint a fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. Ez abban az esetben fordul elő, ha a felhalmozott veszteségeknek a tartalékokból (és minden egyéb, általában a társaság saját tőkéje részének tekintett elemből) történő levonásával a jegyzett tőke felét meghaladó negatív halmozott összeg keletkezik. E rendelkezés alkalmazásában a ”korlátolt felelősségű társaság” különösen a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) I. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti, és a ”jegyzett tőke” adott esetben magában foglal minden ázsiót;
b)
olyan társaság esetében, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében (kivéve a kevesebb mint három éve létező kkv-kat): a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint fele nincs meg a felhalmozott veszteségek miatt. E rendelkezés alkalmazásában a ”társaság, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében” különösen a 2013/34/EU irányelv II. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti;
c)
a vállalkozás ellen kollektív fizetésképtelenségi eljárás indult vagy a hazai jog alapján megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek a kollektív fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás hitelezői kérésére történő elindítására vonatkoznak;
d)
a vállalkozás megmentési támogatásban részesült és még nem fizette vissza a kölcsönt vagy szüntette meg a kezességvállalást, illetve szerkezetátalakítási támogatásban részesült és még mindig szerkezetátalakítási terv hatálya alá tartozik;
e)
olyan vállalkozás esetében, amely nem kkv: amennyiben az elmúlt két évben
i.
a vállalkozás könyv szerinti adósság-saját tőke aránya 7,5-nél magasabb volt, valamint
ii.
a vállalkozás EBITDA-val számolt kamatfedezeti rátája nem érte el az 1,0 értéket;
(15)
”elhullott állatok”: a mezőgazdasági üzemben, valamely telephelyen vagy szállítás közben elpusztult vagy - akár végleges kórisme birtokában, akár anélkül - eutanázia alkalmazásával leölt állatok, beleértve a halva született vagy méhen belül elhalt állatokat is, azonban kizárva az emberi fogyasztás céljára levágott állatokat;
(16)
”természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség”: olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok - például fagy, viharok és jégeső, jég, heves vagy tartós esőzés vagy súlyos aszály -, amelyek az alábbi tényezők figyelembevételével kiszámított átlagos termésmennyiség több mint 30 %-át elpusztítják:
a)
a megelőző hároméves időszak; vagy
b)
a megelőző ötéves időszakra vonatkozóan a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlag;
(17)
”egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek”: azok a kedvezőtlen időjárási körülmények, amelyek esetében nem teljesülnek az e rendelet 2. cikkének 16. pontjában foglalt feltételek;
(18)
”növénykárosító”: a 2000/29/EK tanácsi irányelv (25) 2. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott károsítók;
(19)
”katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat az erdészeti ágazatban;
(20)
”bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege oly módon számítva, mintha a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtották volna a kedvezményezettnek, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;
(21)
”tárgyi eszközök”: földterületet, épületeket, üzemet, gépeket, illetve berendezéseket magukban foglaló eszközök;
(22)
”immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában meg nem jelenő eszközök, mint például szabadalom, licencia, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon;
(23)
”agrárerdészeti rendszerek”: olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat is nevelnek és mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak;
(24)
”visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek;
(25)
”a projekttel kapcsolatos munkák vagy a tevékenység megkezdése”: a tevékenységek megkezdése vagy a beruházás építési munkáinak megkezdése, illetve a berendezések megrendelésére vagy szolgáltatások igénybevételére irányuló első, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás vagy bármely egyéb, a projektet vagy a tevékenységet visszafordíthatatlanná tévő kötelezettségvállalás közül a korábbi; nem tekintendő a munkák vagy a tevékenység megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok készítése;
(26)
”nagyvállalkozások”: az I. mellékletben megállapított feltételeket nem teljesítő vállalkozások;
(27)
”adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási program”: adókedvezmény formájában megvalósuló korábbi támogatási programot módosító és felváltó program;
(28)
”támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;
(29)
”a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;
(30)
”uniós előírás”: az uniós jogszabályokban meghatározott, az egyes vállalkozások által különösen a környezetkímélet, a higiénia és az állatjólét területén megvalósítandó szintekre vonatkozó kötelező előírás; nem minősülnek azonban kötelező uniós előírásoknak azok az uniós szinten meghatározott előírások vagy célkitűzések, amelyek a tagállamok számára kötelező erejűek, de az egyes vállalkozások számára nem;
(31)
”vidékfejlesztési program”: az 1305/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti vidékfejlesztési program;
(32)
”nem termelő beruházás”: olyan beruházás, amely nem eredményezi az üzem értékének vagy jövedelmezőségének jelentős mértékű emelkedését;
(33)
”uniós előírásnak való megfelelést szolgáló beruházások”: a valamely uniós előírásnak való, az uniós jogszabályokban meghatározott átmeneti időszakot követő megfelelés érdekében végrehajtott beruházások;
(34)
”fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan személy, aki a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában 40 évesnél nem idősebb, megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben az üzem vezetőjeként;
(35)
”legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett régiók;
(36)
”kisebb égei-tengeri szigetek”: a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb szigetek;
(37)
”kevésbé fejlett régiók”: azok a régiók, amelyekben az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át;
(38)
”EU-25”: a 2005 májusában az Uniót alkotó 25 tagállam;
(39)
”EU-27”: a 2007 januárjában az Uniót alkotó 27 tagállam;
(40)
”mezőgazdasági eszközteremtő munkák”: a személyesen a mezőgazdasági termelő által vagy a mezőgazdasági termelő munkavállalói által elvégzett eszközteremtő munkák;
(41)
”élelmiszer-alapú bioüzemanyag”: a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatban (27) meghatározott gabonafélékből és egyéb keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyag;
(42)
”aktív mezőgazdasági termelő”: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) 9. cikkének értelmében vett aktív mezőgazdasági termelő;
(43)
”termelői csoport és szervezet”: olyan csoport vagy szervezet, amelynek létrehozása a következő célokat szolgálja:
a)
a termelői csoportban, illetve szervezetben tagsággal rendelkező termelők termelésének és termékeinek a piaci követelményekhez való igazítása; vagy
b)
az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását; vagy
c)
közös szabályok létrehozása a termeléssel és különösen a betakarítással és a rendelkezésre állással kapcsolatos információkra vonatkozóan; vagy
d)
egyéb, termelői csoportok vagy szervezetek által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása;
(44)
”minőségrendszerben való részvételből eredő állandó költségek”: valamely támogatott minőségrendszerbe való belépés és az abban való részvételhez kapcsolódó éves hozzájárulás költségei, szükség esetén beleértve a minőségrendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is;
(45)
”tanácsadás”: ugyanannak a szerződésnek a keretében biztosított teljes körű tanácsadás;
(46)
”mezőgazdasági háztartás tagja”: természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja a nemzeti jog által a csoport és annak tagjai számára biztosított jogállástól függetlenül, a mezőgazdasági munkavállalók kivételével;
(47)
”a TSE- és BSE-vizsgálatok (azaz a fertőző szivacsos agyvelőbántalommal és a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmával kapcsolatos vizsgálatok) költségei”: minden költség, beleértve a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) X. mellékletének C. fejezetével összhangban végzett mintavételhez és laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges minták vizsgálati készleteinek, valamint a minták levételének, szállításának, vizsgálatának, tárolásának és megsemmisítésének költségeit;
(48)
”törzskönyv”: bármely könyv, nyilvántartás, adatállomány vagy adathordozó:
a)
amelyet olyan tenyésztői szervezet vagy egyesület vezet, illetve tart fenn, amelyet az adott tenyésztői szervezet vagy egyesület megalapításának helye szerinti tagállam hivatalosan elismert; valamint
b)
amelyben egy adott fajta fajtatiszta tenyészállatai kerülnek bejegyzésre vagy nyilvántartásba vételre az őseik feltüntetésével;
(49)
”védett állat”: az uniós vagy a nemzeti jogszabályok által védett állat;
(50)
”kutató-ismeretterjesztő szervezet”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (például egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, alkalmazott kutatás vagy kísérleti fejlesztés, illetve e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján, széles körben történő terjesztése. Amennyiben egy ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, e gazdasági tevékenységek finanszírozását, költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést a szervezet kutatási kapacitásaihoz vagy az általa elért kutatási eredményekhez;
(51)
”szokásos piaci feltételek”: a szerződő felek közötti ügylet feltételei azonosak az önálló vállalkozások között létrejövő ügyletek feltételeivel, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan ügylet, amely nyílt, átlátható és feltételmentes eljárás eredménye, a szokásos piaci feltételeknek megfelelőnek tekintendő;
(52)
”gyorsan növő fafajok”: olyan rövid vágásfordulójú erdőt alkotó fák, amelyek esetében a kivágásig tartó időszak legalább 8 év és legfeljebb 20 év;
(53)
”rövid vágásfordulójú sarjerdőt alkotó fák”: a 06 02 9041 KN-kód alá tartozó, a tagállamok által meghatározandó fafajok, amelyek közé olyan fás szárú évelő növények tartoznak, amelyek gyökere, illetve töve a kivágást követően a talajban marad, a következő szezonban pedig új hajtásokat hoz, és amelyek maximális kivágási ciklusát a tagállamok határozzák meg;
(54)
”tranzakciós költség” valamely kötelezettségvállalás teljesítéséhez kapcsolódó, de nem közvetlenül a végrehajtásával összefüggésben felmerülő, és a közvetlenül kompenzált költségeknek vagy elmaradt bevételeknek részét nem képező többletköltség, amelynek kiszámítása átalányköltségek alapján is történhet;
(55)
”egyéb földkezelő”: a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozástól eltérő, földet kezelő vállalkozás;
(56)
”mezőgazdasági termék nem mezőgazdasági termékké való feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amely esetében a keletkező termék nem tartozik a Szerződés I. mellékletének hatálya alá;
(57)
”a" térségek”: a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölt térségek;
(58)
”c" térségek”: a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölt térségek;
(59)
”ritkán lakott térségek”: a Bizottság által a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó regionális támogatási térképekről szóló egyedi határozatokban ilyenként elfogadott területek;
(60)
”NUTS 3 térség”: a statisztikai célú területi egységeknek az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (30) létrehozott nómenklatúrája szerinti 3. szinthez besorolt régió;
(61)
”indoklással ”c” térségnek minősíthető térségek”: olyan térségek, amelyeket valamely tagállam saját belátása szerint ”c” térségnek minősít, feltéve, hogy a tagállam bizonyítja, hogy az érintett térségek megfelelnek bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek, valamint hogy e térségek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölésre kerültek valamely, a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó regionális támogatási térképen;
(62)
”korábbi ”a” térségek”: a 2011. január 1-jétől2014. június 30-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen ”a” térségként kijelölt térségek;
(63)
”élelmiszerek”: mezőgazdasági terméknek nem minősülő, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) I. mellékletében felsorolt élelmiszerek.
3. cikk
A mentesség feltételei
A támogatási programok, a támogatási program keretében nyújtott egyedi támogatások és az ad hoc támogatások a Szerződés 107. cikkének (2), illetve (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a szóban forgó támogatás megfelel az e rendelet I. fejezetében megállapított valamennyi feltételnek, valamint az e rendelet III. fejezetében a vonatkozó támogatási kategória tekintetében megállapított konkrét feltételeknek.
4. cikk
Bejelentési küszöbértékek
(1) E rendelet nem alkalmazandó olyan egyedi támogatásokra, amelyek bruttó támogatási egyenértéke meghaladja a következő küszöbértékeket:
a)
a 14. cikkben említett, elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 500 000 EUR;
b)
a 16. cikk (4) bekezdésében említett, gazdasági épület áthelyezésére irányuló, a létesítmények korszerűsítését vagy a termelési kapacitás növekedését eredményező beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 500 000 EUR;
c)
a 17. cikkben említett, mezőgazdasági termékek feldolgozásával és mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
d)
a 29. cikkben említett, mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 500 000 EUR;
e)
a 31. cikkben említett, a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folytatott kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás esetében: projektenként 7,5 millió EUR;
f)
a 32. cikkben említett, erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás esetében: erdő, illetve fás terület létesítésére irányuló projektenként 7,5 millió EUR;
g)
a 33. cikkben említett, agrárerdészeti rendszerek javára nyújtott támogatás esetében: agrárerdészeti rendszer létrehozására irányuló projektenként 7,5 millió EUR;
h)
a 35. cikkben említett, az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének javítását és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
i)
a 40. cikkben említett, az erdészeti ágazat fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
j)
a 41. cikkben említett, erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
k)
a 44. cikkben említett, a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával vagy a gyapottermeléssel kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR.
(2) Tilos az (1) bekezdésben meghatározott küszöbértékeknek a támogatási programok vagy támogatási projektek mesterséges felszabdalása révén történő kijátszása.
5. cikk
A támogatás átláthatósága
(1) Ez a rendelet csak azokra a támogatásokra alkalmazható, amelyeknél a bruttó támogatási egyenérték kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható (”átlátható támogatás”).
(2) A következő támogatási kategóriák tekinthetők átlátható támogatásnak:
a)
a vissza nem térítendő támogatásból és kamattámogatásból álló támogatás;
b)
a kölcsönökből álló támogatás, amennyiben a bruttó támogatási egyenértéket a támogatás odaítélésekor irányadó referencia-kamatláb alapján számították ki;
c)
a kezességvállalásból álló támogatás:
i.
amennyiben a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása egy bizottsági közleményben megállapított mentesülési díj alapján történt; vagy
ii.
amennyiben a támogatás nyújtását megelőzően a kezességvállalás bruttó támogatási egyenértékének kiszámításához használt módszertant - annak az állami támogatásokról szóló, az adott időpontban hatályos vonatkozó bizottsági rendelet alapján történő bejelentését követően - az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény vagy az azt felváltó közlemények alapján a Bizottság elfogadta, és a jóváhagyott módszertan kifejezetten e rendelet alkalmazásával összefüggésben foglalkozik a kérdéses kezességvállalások és a szóban forgó, alapul szolgáló tranzakciók típusaival;
d)
az adókedvezmény formájában nyújtott támogatás, amennyiben az intézkedés olyan felső határt állapít meg, amely biztosítja, hogy nem lépik túl az alkalmazandó küszöbértéket;
e)
a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás, amennyiben a visszafizetendő előleg teljes névértéke nem haladja meg az e rendelet alapján alkalmazandó küszöbértékeket, vagy ha az intézkedés végrehajtását megelőzően megtörtént a visszafizetendő előleg bruttó támogatási egyenértékének kiszámításához használt módszertan bejelentése és Bizottság általi jóváhagyása.
(3) E rendelet alkalmazásában a következő támogatási kategóriák nem tekinthetők átlátható támogatásnak:
a)
a tőkeinjekciókból álló támogatás;
b)
a kockázfinanszírozási célú intézkedésekből álló támogatás.
6. cikk
Ösztönző hatás
(1) Ez a rendelet csak az ösztönző hatással bíró támogatásokra alkalmazható.
(2) A támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a kedvezményezett a projekthez kapcsolódó munkák vagy a tevékenység megkezdése előtt írásbeli támogatási kérelmet nyújtott be az érintett tagállamhoz. A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell legalább a következő információkat:
a)
a vállalkozás neve és mérete;
b)
a projekt vagy a tevékenység ismertetése, megkezdésének és befejezésének időpontját is beleértve;
c)
a projekt vagy a tevékenység helyszíne;
d)
az elszámolható költségek jegyzéke;
e)
a projekthez/tevékenységhez szükséges közfinanszírozás típusa (vissza nem térítendő támogatás, hitel, kezességvállalás, visszafizetendő előleg vagy egyéb) és összege.
(3) A nagyvállalatoknak nyújtott ad hoc támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a (2) bekezdésben megállapított feltétel teljesülésének biztosításán túlmenően a tagállam az adott ad hoc támogatás odaítélését megelőzően ellenőrizte, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentáció alátámasztja, hogy a támogatás az alábbiak közül egy vagy több következménnyel jár:
a)
a támogatás a projekt, illetve a tevékenység körének lényeges kiszélesedését eredményezi;
b)
a támogatás a kedvezményezett által a projektre, illetve a tevékenységre fordított teljes összeg lényeges növekedését eredményezi;
c)
a támogatás az érintett projekt, illetve tevékenység végrehajtási ütemének lényeges felgyorsulását eredményezi;
d)
beruházási célú ad hoc támogatás esetében a támogatás hiányában nem került volna sor a projekt, illetve a tevékenység végrehajtására az érintett vidéki térségben, vagy a projekt, illetve a tevékenység nem lett volna kellően nyereséges a kedvezményezett számára az érintett vidéki térségben.
(4) A (2) és a (3) bekezdéstől eltérve az adókedvezmény formájában megvalósuló intézkedések abban az esetben tekintendők ösztönző hatásúnak, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
az intézkedés objektív kritériumoknak megfelelően és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; valamint
b)
az intézkedést azelőtt fogadták el és vezették be, hogy a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdődött volna; kivételt képeznek e rendelkezés alól az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok, amelyek esetében a tevékenységre már a korábbi, adókedvezmények formájában megvalósuló programok is kiterjedtek.
(5) A (2), a (3) és a (4) bekezdéstől eltérve, a következő támogatási kategóriák esetében nem követelmény, illetve feltételezett az ösztönző hatás megléte:
a)
a birtokrendezésre irányuló támogatási programok, amennyiben teljesülnek a 15. cikkben vagy a 43. cikkben foglalt feltételek, és amennyiben:
i.
a támogatási program objektív kritériumoknak megfelelően és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; valamint
ii.
a támogatási programot még azelőtt elfogadták, és azelőtt hatályba lépett, hogy a kedvezményezettnél felmerültek volna a 15. cikk vagy a 43. cikk szerinti elszámolható költségek;
b)
a mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványok formájában megvalósuló promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 24. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételek;
c)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 25. cikkben foglalt feltételek;
d)
az állatbetegségek és a növénykárosítókkal való fertőzöttség felszámolása kapcsán felmerült költségek és a szóban forgó állatbetegségek, illetve növénykárosítók által okozott veszteségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 26. cikk (9) és (10) bekezdésében foglalt feltételek;
e)
az elhullott állatok elszállítási és megsemmisítési költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 27. cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában foglalt feltételek;
f)
a mezőgazdasági üzemek területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz a 29. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;
g)
a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 30. cikkben foglalt feltételek;
h)
a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folytatott kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 31. cikkben foglalt feltételek;
i)
az erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, állatbetegségek, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események miatt bekövetkező erdőkárok orvoslásához a 34. cikk (5) bekezdése d) pontjának megfelelően nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 34. cikkben foglalt feltételek.
7. cikk
Támogatási intenzitás és elszámolható költségek
(1) A támogatási intenzitás és az elszámolható költségek kiszámítása során az adók vagy egyéb terhek levonása előtti számadatokat kell figyelembe venni. Az elszámolható költségeket egyértelmű, konkrét és naprakész igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani.
(2) A hozzáadottérték-adó (héa) nem támogatható, kivéve, ha a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.
(3) Ha a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, akkor a támogatás összege a bruttó támogatási egyenértékkel azonos.
(4) A több részletben kifizetendő támogatást a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékükre kell diszkontálni. A diszkontálásra használandó kamatláb a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes diszkontráta.
(5) Az adókedvezmények útján nyújtott támogatások esetében a támogatás részleteinek diszkontálására az adókedvezmény érvényesítésének különböző időpontjaiban érvényes diszkontrátákat kell alkalmazni.
(6) Amennyiben a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják - amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához használt elfogadott módszertan hiánya esetén az elszámolható költségek százalékában fejeznek ki -, és amennyiben az intézkedés biztosítja, hogy a projekt ésszerű és körültekintő megfontolások alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az előleg legalább a támogatás odaítélésének időpontjában irányadó diszkontrátának megfelelő kamattal megnövelve kerül visszafizetésre, a III. fejezetben megállapított maximális támogatási intenzitások 10 százalékponttal növelhetők.
8. cikk
Támogatáshalmozódás
(1) Annak megállapításakor, hogy betartják-e a 4. cikkben előírt bejelentési küszöbértékeket és a III. fejezetben megállapított maximális támogatási intenzitásokat és maximális támogatási összegeket, a támogatott tevékenységhez vagy projekthez, illetve a támogatott vállalkozásnak nyújtott állami támogatások teljes összegét kell figyelembe venni.
(2) Ha az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy egyéb szervei által központilag kezelt, sem közvetlen, sem közvetett tagállami ellenőrzés alatt nem álló uniós finanszírozás állami támogatással párosul, csak ez utóbbit kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy betartották-e a bejelentési küszöbértékeket, valamint a maximális támogatási intenzitásokat és felső határokat, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban foglalt legkedvezőbb finanszírozási arányokat.
(3) Az azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatások a következőkkel halmozhatók:
a)
bármely egyéb állami támogatás, amennyiben az adott intézkedések különböző, azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak;
b)
ugyanazon, egymást részben vagy egészben átfedő elszámolható költségekhez kapcsolódó bármilyen más állami támogatás, kizárólag abban az esetben, ha az ilyen halmozódás nem eredményezi az adott támogatásra e rendelet értelmében alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépését.
(4) Az e rendelet 18. és 45. cikke értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekhez nem kapcsolódó támogatások bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó állami támogatással halmozhatók.
Az azonosítható elszámolható költségekhez nem kapcsolódó támogatások az e rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott más csoportmentességi rendeletben vagy határozatban az egyes esetek egyedi körülményei szerint rögzített legmagasabb vonatkozó teljes finanszírozási határértékig más, azonosítható elszámolható költségekhez nem kapcsolódó állami támogatással halmozhatók.
(5) Az e rendelet III. fejezetének 1., 2., illetve 3. szakasza alapján mentesített állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozhatók az 1305/2013/EU rendelet 81. cikkének (2) bekezdésében és 82. cikkében említett kifizetésekkel, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná az e rendeletben megállapított értékeket.
(6) Az e rendelet alapján mentesített állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozhatók csekély összegű támogatással, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná a III. fejezetben megállapított értékeket.
(7) Az e rendelet 14. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett, mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatások nem halmozhatók az e rendelet 25., 26. és 30. cikkében említett anyagi károk ellentételezése céljából nyújtott támogatásokkal.
(8) Az e rendelet 19. cikkében említett, a mezőgazdasági ágazatban működő termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás nem halmozható az 1305/2013/EU rendelet 27. cikkében említett, a mezőgazdasági ágazatban működő termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatással.
Az e rendelet 18. cikkében említett, fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatás nem halmozható az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és iii. alpontjában említett, fiatal mezőgazdasági termelők számára vagy mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott, vállalkozás beindításához kapcsolódó támogatásokkal, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási összeg meghaladná az e rendeletben megállapított értékeket.
9. cikk
Közzététel és tájékoztatás
(1) A tagállamok a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatási program hatálybalépésének vagy az e rendelettel mentesített ad hoc támogatás odaítélésének időpontja előtt legalább 10 munkanappal továbbítják a Bizottsághoz az e rendelet II. mellékletében meghatározott szabványos formátumban - a 794/2004/EK rendelet 3. cikke szerinti, bejelentésre szolgáló internetes bizottsági alkalmazáson keresztül - az ilyen támogatásra vonatkozó összefoglaló információkat.
A Bizottság az említett összefoglaló információk kézhezvételét követő 10 munkanapon belül a támogatás azonosító számával ellátott átvételi elismervényt küld a tagállamnak.
(2) Az érintett tagállam gondoskodik arról, hogy az állami támogatásoknak szentelt átfogó honlapon, nemzeti vagy regionális szinten közzétételre kerüljenek a következők:
a)
az (1) bekezdésben említett összefoglaló információk vagy az említett információkhoz vezető link;
b)
az (1) bekezdésben említett minden egyes támogatás teljes szövege - beleértve annak módosításait is - vagy a teljes szöveghez vezető link;
c)
az e rendelet III. mellékletében említett információk valamennyi olyan egyedi támogatás odaítélésére vonatkozóan, amely meghaladja a következő összegeket:
i.
60 000 EUR elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében;
ii.
500 000 EUR a mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó, az erdészeti ágazatban működő vagy a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató kedvezményezettek esetében.
(3) Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok esetében a szóban forgó feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a tagállam az egyedi támogatási összegek tekintetében kért információkat a következő (millió EUR-ban értendő) tartományok szerinti bontásban teszi közzé:
a)
0,06-0,5, kizárólag az elsődleges mezőgazdasági termelésre vonatkozóan;
b)
0,5-1;
c)
1-2;
d)
2-5;
e)
5-10;
f)
10-30; valamint
g)
30 és afelett.
(4) A fenti (2) bekezdés c) pontjában említett információkat a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően egységes módon kell rendszerezni és elérhetővé tenni, lehetővé téve hatékony keresési és letöltési funkciók használatát. A (2) bekezdésben említett információkat a támogatás odaítélésének időpontjától számított hat hónapon belül, illetve adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetében az adóbevallás esedékességének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni, és az információknak a támogatás odaítélésének időpontjától számítva legalább 10 évig elérhetőnek kell lenniük.
(5) A támogatási program vagy az ad hoc támogatás (1) bekezdésben említett teljes szövegében kifejezetten hivatkozni kell többek között e rendeletre - feltüntetve a rendelet címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adatait -, valamint a III. fejezet adott aktussal érintett konkrét rendelkezéseire, vagy adott esetben azokra a nemzeti jogszabályokra, amelyek biztosítják az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelést. A teljes szöveghez csatolni kell a kapcsolódó végrehajtási rendelkezéseket és a szöveg módosításait.
(6) A Bizottság a honlapján közzéteszi:
a)
az (1) bekezdésben említett összefoglaló információkat;
b)
a (2) bekezdésben említett állami támogatási honlapok linkjeit - valamennyi tagállam vonatkozásában.
(7) A tagállamoknak legkésőbb két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően meg kell felelniük a (2), a (3) és a (4) bekezdésben szereplő rendelkezéseknek.
10. cikk
A kétszeri közzététel elkerülése
Ha az egyedi támogatás az 1305/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik, és vagy az EMVA-ból társfinanszírozott, vagy egy ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatás, a tagállam dönthet úgy, hogy nem teszi közzé az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett állami támogatási honlapon, feltéve, hogy a szóban forgó egyedi támogatás az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 111., 112. és 113. cikkének megfelelően már közzétételre került. Ebben az esetben a tagállam az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett állami támogatási honlapon hivatkozik az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében említett weboldalra.
II. FEJEZET
ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK
11. cikk
A csoportmentességi kedvezmény visszavonása
Amennyiben valamely tagállam a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján állítólagosan mentesülő támogatást nyújt anélkül, hogy teljesülnének az I-III. fejezetben meghatározott feltételek, a Bizottság - miután az érintett tagállamnak biztosította a lehetőséget, hogy ismertesse nézeteit - határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy az érintett tagállam által elfogadott, e rendelet követelményeinek egyéb tekintetben megfelelő valamennyi jövőbeni támogatási intézkedést vagy ezen intézkedések közül néhányat a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban be kell jelenteni a Bizottság részére. A bejelentendő támogatások köre bizonyos támogatástípusokra, bizonyos kedvezményezetteknek odaítélt támogatásokra vagy az érintett tagállam egyes hatóságai által elfogadott támogatásokra korlátozható.
12. cikk
Jelentéstétel
(1) A tagállamok elektronikus formában továbbítják a Bizottsághoz a 794/2004/EK rendelet III. fejezetében említett, e rendelet alkalmazásáról szóló éves jelentést minden egyes olyan év, illetve az adott év minden olyan része tekintetében, amelyben e rendelet alkalmazandó.
(2) Az éves jelentésnek tartalmaznia kell a következőkre vonatkozó információkat is:
a)
a 26. cikkben említett állatbetegségek és növénykárosítók;
b)
a 25. cikkben említett, természeti katasztrófához hasonlítható éghajlati jelenségek, illetve a 30. cikkben említett, a mezőgazdasági ágazatot sújtó természeti katasztrófák típusára, idejére, relatív kiterjedésére és helyére vonatkozó meteorológiai adatok.
13. cikk
Ellenőrzés
A tagállamok részletes nyilvántartást vezetnek, amelynek részét képezik az annak megállapításához szükséges információk és igazoló dokumentumok, hogy valamennyi, e rendeletben meghatározott feltétel teljesült. Ezt a nyilvántartást az ad hoc támogatás odaítélésének vagy a támogatási program keretében nyújtott utolsó támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 évig meg kell őrizni. Az érintett tagállam 20 munkanapon vagy a kérelemben meghatározott ennél hosszabb időtartamon belül megad a Bizottságnak minden olyan információt és átad minden olyan igazoló dokumentumot, amelyet a Bizottság e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséhez szükségesnek tart.
III. FEJEZET
TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁK
1. SZAKASZ
Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k részére nyújtott támogatások
14. cikk
Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(14) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A beruházást egy vagy több kedvezményezett hajtja végre, vagy olyan tárgyi eszközt, illetve olyan immateriális javakat érint, amelyet vagy amelyeket egy vagy több kedvezményezett használ.
(3) A beruházás célkitűzései között a következő célkitűzések legalább egyike szerepel:
a)
a mezőgazdasági üzem összteljesítményének és fenntarthatóságának javítása, különösen a termelési költségek csökkentése, illetve a termelés javítása és átcsoportosítása révén;
b)
a természeti környezet minőségének, a higiéniai körülményeknek vagy az állatjólét színvonalának a javítása, amennyiben az érintett beruházás normái szigorúbbak a hatályban lévő uniós előírásoknál;
c)
a mezőgazdaság fejlesztéséhez, átalakításához és korszerűsítéséhez - többek között a mezőgazdasági földterületekhez való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a termőföld minőségének javításához, valamint az energia- és vízellátáshoz és az energia- és víztakarékossághoz - kapcsolódó infrastruktúra kiépítése és továbbfejlesztése;
d)
agrár-környezetvédelmi, illetve az éghajlattal kapcsolatos célkitűzések teljesítése, beleértve a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és az élőhelyek védettségi állapotának megőrzését, illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a tagállamok nemzeti vagy regionális vidékfejlesztési programjaiban meghatározott, jelentős természeti értéket képviselő rendszerek közjóléti értékének növelését, feltéve, hogy a beruházások nem termelő beruházások;
e)
a természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy növénykárosítók által károsított termelési potenciál helyreállítása és az említett tényezők általi károkozás megelőzése.
(4) A beruházás kapcsolódhat a bioüzemanyagoknak vagy a megújuló energiaforrásból származó energiának a mezőgazdasági üzem szintjén történő előállításához, amennyiben az ilyen termelés nem lépi túl az adott üzem átlagos évi üzemanyag- vagy energiafogyasztását.
Amennyiben a beruházás bioüzemanyag előállítására irányul, a termelő létesítmények termelési kapacitása nem haladhatja meg a mezőgazdasági üzem átlagos éves közlekedési célú üzemanyag-fogyasztásának megfelelő szintet, és az előállított bioüzemanyag nem értékesíthető a piacon.
Amennyiben a mezőgazdasági üzemekben hőenergia és villamos energia megújuló forrásokból történő előállítására irányuló beruházásra kerül sor, a termelő létesítmények csak a kedvezményezett saját energiaszükségletének fedezésére szolgálhatnak, és termelési kapacitásuk nem haladhatja meg a mezőgazdasági üzem átlagos éves kombinált hőenergia- és villamosenergia-fogyasztásának megfelelő szintet, figyelembe véve a mezőgazdasági háztartást is. A villamos energia hálózatba történő eladása azzal a feltétellel engedélyezett, hogy tiszteletben kell tartani a saját fogyasztás éves határát.
Ha a beruházást több kedvezményezett hajtja végre saját bioüzemanyag- és energiaszükségletük fedezése céljából, az átlagos éves fogyasztás valamennyi kedvezményezett átlagos éves fogyasztásának összegével egyenlő.
Az energiát fogyasztó vagy termelő, valamely megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúrára irányuló beruházásoknak meg kell felelniük bizonyos minimális energiahatékonysági szabványoknak, ha nemzeti szinten léteznek ilyen szabványok.
Az olyan rendszerekre irányuló beruházások, amelyeknek elsődleges célja a biomassza-alapú villamosenergia-termelés, csak abban az esetben támogathatók, ha a tagállamok által meghatározott minimális arányban hőenergiát is hasznosítanak.
A tagállamok küszöbértékeket állapítanak meg az egyes létesítménytípusokban a bioenergia-termeléshez - beleértve a bioüzemanyagok előállítását is - felhasznált gabonafélék és más, keményítőben gazdag termények, valamint cukor- és olajnövények maximális arányára vonatkozóan. A bioenergia előállítására irányuló beruházási projektekhez nyújtott támogatásnak az olyan bioenergiára kell korlátozódnia, amely megfelel az uniós jogszabályokban, többek között a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2)-(6) bekezdésében meghatározott alkalmazandó fenntarthatósági kritériumoknak.
(5) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése kapcsán felmerülő költségek; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
a (3) bekezdés d) pontjában említett célkitűzések teljesítését szolgáló nem termelő beruházások kapcsán felmerülő kiadások;
f)
az öntözéssel kapcsolatos beruházások közül azoknak a költségei, amelyek esetében teljesülnek a következő feltételek:
i.
a Bizottsághoz bejelentésre került egy, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 13. cikkében előírt vízgyűjtő-gazdálkodási terv, amely a beruházással érintett teljes területre, valamint minden egyéb olyan területre vonatkozik, amelyen a beruházás környezeti hatást fejthet ki. A vonatkozó intézkedési programnak részletesen ismertetnie kell a vízgyűjtő-gazdálkodási terv értelmében és a szóban forgó irányelv 11. cikkével összhangban hatályba lépő, a mezőgazdasági ágazat szempontjából releváns intézkedéseket. Rendelkezésre kell állnia egy olyan vízfogyasztásmérő rendszernek, amely a támogatott beruházás szintjén lehetővé teszi a vízfogyasztás mérését, vagy a beruházás részeként ki kell építeni egy ilyen rendszert;
ii.
a beruházás eredményeként a vízfelhasználás korábbi mértékének legalább 25 %-kal csökkennie kell.
Nem támogathatók azonban e cikk alapján azok az f) pont szerinti beruházások, amelyek olyan, felszín alatti vagy felszíni víztesteket érintenek, amelyek a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt jónál rosszabb minősítést kaptak, sem az öntözött területek nettó növekedését eredményező, felszín alatti vagy felszíni víztestet érintő beruházások.
A fenti f) pont i. és ii. alpontjában meghatározott feltételek nem alkalmazandók a meglévő öntözőberendezésekre irányuló olyan beruházásokra, amelyek csak az energiahatékonyságot érintik, sem a tározók létrehozására irányuló beruházásokra, sem pedig az újrahasznosított víz használatára irányuló olyan beruházásokra, amelyek nem érintenek felszín alatti vagy felszíni víztestet;
g)
természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy növénykárosítók által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítását célzó beruházások esetében azok a költségek tartozhatnak az elszámolható költségek közé, amelyek a mezőgazdasági termelési potenciálnak az említett események bekövetkezése előtti szintre történő visszaállítása kapcsán merülnek fel;
h)
az olyan beruházások esetében, amelyek a természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy növénykárosítók által okozott károk megelőzésére irányulnak, az elszámolható költségek a konkrét megelőző intézkedések költségeire terjedhetnek ki.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) Az öntözés esetében 2017. január 1-jétől csak azok a tagállamok nyújthatnak támogatást, amelyek a beruházás helye szerinti vízgyűjtő kerület tekintetében biztosítják, hogy a víz mezőgazdasági ágazat általi különféle hasznosítási módjai a 2000/60/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban hozzájáruljanak a vízszolgáltatások költségeinek megtérüléséhez, adott esetben figyelembe véve a költségek megtérítésének szociális, környezeti és gazdasági hatásait, továbbá az érintett régió vagy régiók földrajzi és éghajlati jellemzőit is.
(9) Nem nyújtható támogatás a következő célokra:
a)
termelési jogok, támogatási jogosultságok és egynyári növények vásárlása;
b)
egynyári növények telepítése;
c)
vízelvezetési munkálatok;
d)
az uniós szabványoknak való megfelelést szolgáló beruházások a fiatal mezőgazdasági termelők számára a gazdálkodói tevékenységük megkezdésétől számított 24 hónapon belül nyújtott támogatás kivételével;
e)
állatok vásárlása, a (3) bekezdés e) pontja szerinti beruházási támogatások kivételével.
(10) A támogatás nem szorítkozhat meghatározott mezőgazdasági termékekre, ezért az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó összes ágazat vagy a teljes növénytermelési ágazat, illetve a teljes állattenyésztési ágazat számára hozzáférhetőnek kell lennie. Mindazonáltal a tagállamok a belső piacon jelentkező túlkínálat miatt vagy a felvevőpiacok hiányában egyes termékeket kizárhatnak a támogatás alkalmazási köréből.
(11) Az (1) bekezdésben említett támogatás nem nyújtható az 1308/2013/EU rendeletben megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével, még akkor sem, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak az említett rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(12) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban nem érte el az EU-25 referencia-időszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, az elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
(13) A (12) bekezdésben előírt mértékek 20 százalékponttal növelhetők a következők esetében, feltéve, hogy a maximális támogatási intenzitás nem haladja meg a 90 %-ot:
a)
fiatal mezőgazdasági termelők vagy olyan mezőgazdasági termelők, akik a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző öt évben kezdték meg gazdálkodói tevékenységüket;
b)
kollektív beruházások, például a mezőgazdasági termelők egy csoportja által használt raktározási létesítmények vagy a mezőgazdasági termékeknek a forgalmazásra való előkészítésére szolgáló létesítmények, valamint az 1305/2013/EU rendeletben előírt intézkedések közül többre is kiterjedő integrált projektek, beleértve a termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódókat is;
c)
természeti és egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken megvalósuló beruházások;
d)
az európai innovációs partnerség (EIP) keretében támogatott műveletek, például olyan új istálló építésére irányuló beruházás, amely lehetővé teszi valamely mezőgazdasági termelőkből, tudósokból, valamint állatjóléti nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló operatív csoport által kifejlesztett új állattartási gyakorlat kipróbálását;
e)
a természeti környezet minőségének, a higiéniai körülményeknek vagy az állatjólét színvonalának a javítására irányuló, a (3) bekezdés b) pontjában említett beruházások; ebben az esetben az e bekezdés szerint megemelt mérték csak azokra a többletköltségekre vonatkozik, amelyek szükségesek a hatályban lévő uniós előírásokat meghaladó szint eléréséhez, de nem vezetnek a termelési kapacitás növekedéséhez.
(14) A (3) bekezdés d) pontjában említett nem termelő beruházások és a (3) bekezdés e) pontjában említett, a termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházások esetében a maximális támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg a 100 %-ot.
A (3) bekezdés e) pontjában említett, megelőző intézkedésekkel kapcsolatos beruházások esetében a maximális támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg a 80 %-ot. Mindazonáltal ez a mérték legfeljebb 100 %-ra növelhető abban az esetben, ha a beruházást több kedvezményezett közösen valósítja meg.
15. cikk
A mezőgazdasági birtokrendezéshez nyújtott támogatás
A mezőgazdasági birtokrendezéshez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az I. fejezetben megállapított feltételeknek, továbbá a jogi és adminisztratív költségekre - beleértve a felmérések költségeit is - irányul és azokra korlátozódik, és nem haladja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
16. cikk
A gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(5) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A gazdasági épület áthelyezésének közérdekű célt kell szolgálnia.
Az e cikk alapján nyújtott támogatás indokául felhozott közérdek mibenlétét meg kell határozni az érintett tagállam vonatkozó rendelkezéseiben.
(3) Ha a gazdasági épület áthelyezése meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az említett tevékenységek kapcsán ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
(4) Ha az áthelyezés a meglévő létesítményeknek a (3) bekezdésben említett lebontásán, elszállításán és újbóli felépítésén túlmenően a létesítmények korszerűsítését vagy a termelési kapacitás növekedését is eredményezi, akkor azon költségek tekintetében, amelyek a létesítmények korszerűsítése, illetve a termelési kapacitás növekedése kapcsán merültek fel, a beruházásokra vonatkozóan a 14. cikk (12) és (13) bekezdésében meghatározott támogatási intenzitásokat kell alkalmazni.
E bekezdés alkalmazásában nem minősül korszerűsítésre irányuló műveletnek az, ha valamely meglévő épületet vagy létesítményt egyszerűen új, korszerű épületre vagy létesítményre cserélnek anélkül, hogy ez a termelés vagy az alkalmazott technológia lényeges módosulásával járna.
(5) A maximális támogatási intenzitás mértéke az elszámolható költségek 100 %-áig terjedhet abban az esetben, ha az áthelyezés vidéki településekhez közeli tevékenységeket érint, és célja az életminőség javítása vagy a vidéki település környezeti teljesítményének fokozása.
17. cikk
A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékek feldolgozásával, illetve mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(10) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A beruházásnak mezőgazdasági termékek feldolgozásához vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásához kell kapcsolódnia.
(3) Az élelmiszer-alapú bioüzemanyagok előállításával kapcsolatos beruházások e cikk alapján nem támogathatók.
(4) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(5) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költsége akkor is elszámolható kiadás marad, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pontban említett kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése.
(6) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, az (5) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(7) A hatályos uniós szabványoknak való megfelelést szolgáló beruházások nem támogathatók.
(8) Nem nyújtható támogatás az 1308/2013/EU rendeletben megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével, még akkor sem, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak az említett rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(9) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007 és 2013 közötti időszakban nem érte el az EU-25 referenciaidőszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, az elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
(10) A (9) bekezdésben említett mértékek 20 százalékponttal növelhetők a következő műveletek esetében, feltéve, hogy a maximális támogatási intenzitás nem haladja meg a 90 %-ot:
a)
termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódó műveletek; vagy
b)
az európai innovációs partnerség keretében támogatott műveletek.
18. cikk
A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatás
(1) A fiatal mezőgazdasági termelők számára tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás, valamint a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó vállalkozásindítási támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatás az e rendelet 2. cikkének 34. pontjában meghatározott fiatal mezőgazdasági termelők, illetve a tagállami fogalommeghatározás szerinti mezőgazdasági kisüzemek számára nyújtható.
A mezőgazdasági kisüzemekre vonatkozó tagállami fogalommeghatározás az egyes vidékfejlesztési programokban szereplő és a Bizottság által jóváhagyott fogalommeghatározás.
A tagállamok a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó alsó és felső küszöbértékeket határoznak meg a mezőgazdasági üzemnek az 1242/2008/EK bizottsági rendelet (34) 5. cikkében meghatározott standard termelési értékben számított termelési potenciálja vagy egy azzal egyenértékű tényező alapján. A fiatal mezőgazdasági termelők számára tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó alsó küszöbértéknek magasabbnak kell lennie, mint a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó felső küszöbértéknek.
A támogatás csak mikro- és kisvállalkozásoknak nyújtható.
(3) Amennyiben a támogatást olyan fiatal mezőgazdasági termelő kapja, aki jogi személyként hoz létre mezőgazdasági üzemet, a fiatal mezőgazdasági termelőnek tényleges és hosszú távú ellenőrzést kell gyakorolnia a jogi személy felett az irányítással, a haszonnal és a pénzügyi kockázatokkal kapcsolatos döntések tekintetében. Ha a jogi személy tőkéje több természetes személytől származik, vagy több természetes személy vesz részt a jogi személy irányításában, ideértve olyan személyeket is, akik nem fiatal mezőgazdasági termelők, akkor a fiatal mezőgazdasági termelőnek egyedül vagy másokkal közösen képesnek kell lennie az ilyen tényleges és hosszú távú ellenőrzés gyakorlására. Amennyiben a jogi személy felett egy másik jogi személy gyakorol - egyedül vagy másokkal együtt - ellenőrzést, a szóban forgó követelmények minden olyan természetes személyre vonatkoznak, akik a másik jogi személy felett ellenőrzést gyakorolnak.
(4) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy üzleti tervet kell benyújtani az érintett tagállam illetékes hatóságához, és a terv végrehajtását a támogatás odaítéléséről szóló határozat elfogadásának időpontjától számítva kilenc hónapon belül meg kell kezdeni.
Az üzleti terv legalább a következőket ismerteti:
a)
a fiatal mezőgazdasági termelőknek tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete;
ii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez kapcsolódó mérföldkövek és célok;
iii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges, többek között a környezeti fenntarthatósággal és az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos intézkedések - például beruházások, képzés, tanácsadás - részletei;
b)
a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó vállalkozásindítási támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete;
ii.
a gazdasági életképesség eléréséhez hozzájáruló, többek között a környezeti fenntarthatósággal és az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos intézkedések - például beruházások, képzés, együttműködés - részletei.
(5) A fiatal mezőgazdasági termelők esetében az e cikk 4. bekezdésének a) pontja szerinti üzleti tervnek elő kell írnia, hogy a kedvezményezettnek a gazdálkodói tevékenység megkezdésének időpontjától számított 18 hónapon belül meg kell felelnie az aktív mezőgazdasági termelőre vonatkozó, a 2. cikk 42. pontjában szereplő fogalommeghatározásban foglaltaknak. Mindazonáltal a kedvezményezett akkor is igénybe veheti a támogatást, ha nem rendelkezik az említett fogalommeghatározásban foglaltaknak való megfeleléshez szükséges szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal, feltéve, hogy kötelezettséget vállal arra, hogy a támogatás odaítéléséről szóló határozat elfogadásának időpontjától számított 36 hónapon belül megszerzi az említett szakképzettséget és szakmai alkalmasságot. Az üzleti tervnek tartalmaznia kell ezt a kötelezettségvállalást.
(6) A támogatást egy legfeljebb ötéves időszakon belül, legalább két részletben kell folyósítani.
A fiatal mezőgazdasági termelők esetében a támogatás utolsó részletének a kifizetését a (4) bekezdés a) pontja szerinti üzleti terv megfelelő végrehajtásának feltételéhez kell kötni.
(7) Az egyes fiatal mezőgazdasági termelőknek járó támogatási összeg az érintett tagállam társadalmi-gazdasági helyzete alapján állapítandó meg, és nem haladhatja meg a 70 000 EUR-t.
A támogatási összeg mezőgazdasági kisüzemenként legfeljebb 15 000 EUR.
19. cikk
A termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás a mezőgazdasági ágazatban
(1) A termelői csoportok és szervezetek számára tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) Kizárólag azok a termelői csoportok vagy szervezetek támogathatók, amelyeket az érintett tagállam illetékes hatósága üzleti tervük alapján hivatalosan elismert.
(3) A támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy az érintett tagállam ellenőrzi, hogy a (2) bekezdésben említett üzleti terv célkitűzései teljesültek-e a termelői csoport vagy szervezet hivatalos elismerésének időpontjától számított ötéves időszakon belül.
(4) A termelői csoport vagy szervezet keretében elfogadott megállapodásoknak, döntéseknek és összehangolt magatartásoknak meg kell felelniük az 1308/2013/EU rendelet 206-210. cikke értelmében alkalmazott versenyszabályoknak.
(5) Nem nyújtható támogatás:
a)
olyan termelői szervezeteknek, entitásoknak vagy testületeknek - például társaságoknak vagy szövetkezeteknek -, amelyek célja egy vagy több mezőgazdasági üzem vezetése, és amelyek ennek következtében valójában egyéni termelőnek minősülnek;
b)
olyan mezőgazdasági szövetségeknek, amelyek különböző feladatokat - ideértve például a kölcsönös segítségnyújtást, valamint a mezőgazdasági helyettesítési és üzemvezetési szolgáltatásokat - látnak el az egyes tagjaik üzemeiben anélkül, hogy részt vennének a kínálatnak a piaci igényekhez történő igazítására irányuló közös tevékenységekben;
c)
olyan termelői csoportoknak, szervezeteknek vagy szövetségeknek, amelyek célkitűzései összeegyeztethetetlenek az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1) bekezdésének c) pontjával és (3) bekezdésével, valamint 156. cikkével.
(6) A támogatás a következő elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható: a megfelelő helyiségek bérlésének, az irodai berendezések - ideértve a számítógépes hardvert és szoftvereket is - beszerzésének költségei, az igazgatási személyzet költségei, valamint az általános, jogi és igazgatási költségek.
Amennyiben helyiségek vásárlására kerül sor, a helyiségekkel kapcsolatos elszámolható költségek a piaci áron számított bérleti költségek mértékére korlátozódnak.
(7) A támogatást átalányösszegű támogatásként, éves részletekben kell kifizetni az attól az időponttól számított első öt éven keresztül, amikor az illetékes hatóság a termelői csoportot vagy szervezetet a (2) bekezdésben említett üzleti terv alapján hivatalosan elismerte.
A tagállamok az utolsó részletet csak azt követően fizetik ki, hogy meggyőződtek az üzleti terv megfelelő végrehajtásáról.
A támogatás mértéke fokozatosan csökken.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
(9) A támogatási összeg legfeljebb 500 000 EUR.
20. cikk
A mezőgazdasági termékek termelőinek a minőségrendszerekben való részvételéhez nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékek termelőinek nyújtott támogatások alábbi kategóriái a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőek a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól:
a)
a minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtott támogatás, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek;
b)
a minőségrendszerekhez kapcsolódó, uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján az illetékes hatóság által vagy nevében végrehajtott kötelező ellenőrzési intézkedések költségeinek fedezésére nyújtott támogatás, amennyiben megfelel az e cikk (2), (4), (6), (7) és (8) bekezdésében, valamint az I. fejezetben meghatározott feltételeknek;
c)
a piackutatási tevékenységekhez, terméktervezéshez és -kialakításhoz kapcsolódó költségek fedezésére, valamint a minőségrendszerek elismerése iránti kérelmek összeállításához nyújtott támogatás, amennyiben megfelel az e cikk (2), (6), (7) és (8) bekezdésében, valamint az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatás a következő minőségrendszerek tekintetében ítélhető oda:
a)
a következő rendeletek és rendelkezések alapján létrehozott minőségrendszerek:
i.
az 1308/2013/EU rendelet II. része II. címe I. fejezetének 2. szakasza a borok vonatkozásában;
ii.
az 1151/2012/EU rendelet;
iii.
a Tanács 834/2007/EK rendelete (35);
iv.
az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (36);
v.
az Európai Parlament és a Tanács 251/2014/EU rendelete (37);
b)
mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségrendszerek, köztük mezőgazdasági üzemekre vonatkozó tanúsítási rendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:
i.
az ilyen minőségrendszereknek megfelelően termelt végtermék egyedi jellegének visszavezethetőnek kell lennie a következők garantálására vonatkozó egyértelmű kötelezettségekre:
-
a termék sajátos jellemzői, vagy
-
sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy
-
a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;
ii.
a minőségrendszernek valamennyi termelő számára nyitva kell állnia;
iii.
a minőségrendszernek a végtermékre vonatkozó, kötelező erejű termékleírásokat kell tartalmaznia, és az e leírásoknak való megfelelést hatóságnak vagy egy független ellenőrző szervnek kell ellenőriznie;
iv.
a minőségrendszernek átláthatónak kell lennie és teljes mértékben biztosítania kell a mezőgazdasági termékek nyomonkövethetőségét;
c)
olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek, amelyeket az érintett tagállamok ”A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek önkéntes tanúsítási rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó európai uniós iránymutatások” című bizottsági közleményben (38) meghatározott követelményeknek megfelelőnek ismertek el.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás évente teljesített ösztönző kifizetés formájában nyújtható a mezőgazdasági termékek termelőinek, és a kifizetés szintjét a minőségrendszerekben való részvételből eredő állandó költségek szintjének megfelelően kell megállapítani.
(4) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett támogatás nem ítélhető oda a maga a kedvezményezett által végzett ellenőrzések költségeihez kapcsolódóan, illetve azokban az esetekben, amelyek tekintetében az uniós jogszabályok a díjak tényleges mértékének meghatározása nélkül úgy rendelkeznek, hogy az ellenőrzések költségeit a mezőgazdasági termékek termelőinek vagy azok csoportjainak kell viselniük.
(5) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás egy legfeljebb ötéves időszakon át nyújtható, és maximális összege kedvezményezettenként és évente 3 000 EUR.
(6) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
(7) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett támogatások nem foglalhatnak magukban a kedvezményezettek számára folyósított közvetlen kifizetéseket.
Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett támogatásokat az ellenőrzési intézkedések végrehajtásáért felelős szerv, a kutatási szolgáltató vagy a tanácsadási szolgáltató számára kell kifizetni.
(8) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett támogatások mértéke nem haladhatja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
21. cikk
A tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) A tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek - többek között tanfolyamok, workshopok és személyre szabott tanácsadás -, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek költségeinek fedezésére szolgál.
Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló üzemvezetési csereprogramok és üzemlátogatások lebonyolításához is.
A demonstrációs tevékenységek folytatásához nyújtott támogatás a kapcsolódó beruházási költségeket is fedezheti.
(3) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek - többek között tanfolyamok, workshopok és személyre szabott tanácsadás -, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek megszervezése kapcsán felmerülő költségek fedezése;
b)
a résztvevők utazási és szállásköltségei, valamint napidíja;
c)
a résztvevők távolléte során szükséges helyettesítéssel kapcsolatos költségek;
d)
a beruházásokhoz kapcsolódó demonstrációs projektek esetében:
i.
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
ii.
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
iii.
az i. és az ii. pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok díjait; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei abban az esetben is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az i. és az ii. alpont szerinti kiadások;
iv.
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése.
(4) A (3) bekezdés d) pontjában említett költségek csak a demonstrációs projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére számolhatók el.
Csak a demonstrációs projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek.
(5) A (3) bekezdés a) és c) pontjában említett támogatások nem foglalhatnak magukban a kedvezményezettek számára folyósított közvetlen kifizetéseket.
A (3) bekezdés a) és c) pontjában említett támogatásokat a tudástranszfert vagy a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató számára kell kifizetni.
(6) A tudástranszferre irányuló és tájékoztatási tevékenységeket végző szerveknek rendelkezniük kell a szóban forgó feladatok ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.
A (2) bekezdésben említett tevékenységeket termelői csoportok vagy más szervezetek is végezhetik, méretüktől függetlenül.
(7) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
Ha a (2) bekezdésben említett tevékenységeket termelői csoportok vagy szervezetek végzik, a szóban forgó tevékenységekhez való hozzáférésnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság.
A tagsággal nem rendelkező személyek által az érintett termelői csoport vagy szervezet igazgatási költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás mértékének a (2) bekezdésben említett tevékenységek végzéséhez kapcsolódó költségekre kell korlátozódnia.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
A (3) bekezdés d) pontjában említett demonstrációs projektek esetében a támogatás maximális összege egy 3 pénzügyi évet felölelő időszakban nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t.
22. cikk
A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(1) A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás célja az, hogy hozzásegítse a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozásokat és a fiatal mezőgazdasági termelőket ahhoz, hogy vállalkozásuk vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe.
(3) A tanácsadásnak az 1305/2013/EU rendelet 5. cikke szerinti uniós vidékfejlesztési prioritások közül legalább egyhez kapcsolódnia kell, és a következő elemek közül legalább egyre ki kell terjednie:
a)
az 1306/2013/EU rendelet VI. címének I. fejezetében meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből vagy az ugyanott szereplő, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokból következő kötelezettségek;
b)
adott esetben az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezetében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok és a szóban forgó rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett mezőgazdasági terület fenntartása;
c)
a korszerűsítést, a versenyképesség fokozását, az ágazati integrációt, az innovációt, a piacorientáltságot, valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedések;
d)
a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikkének (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából a tagállamok által meghatározott követelmények;
e)
az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (39) 55. cikkének végrehajtása céljából a tagállamok által megállapított követelmények és különösen a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) 14. cikkében említett, az integrált növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelés;
f)
adott esetben munkahelyi biztonsági előírások vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírások;
g)
szaktanácsadás - beleértve a gazdasági és környezeti fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is - olyan mezőgazdasági termelők számára, akik első alkalommal kezdenek gazdálkodásba.
(4) A tanácsadás kiterjedhet továbbá az e cikk (3) bekezdésében említettektől eltérő, az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel és a vízvédelemmel kapcsolatos egyéb kérdésekre, az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében megállapítottak szerint, valamint a mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, többek között a versenyképességi szempontokkal kapcsolatos kérdésekre is. Ez a rövid ellátási láncok kialakításához, az ökológiai gazdálkodáshoz, valamint az állattenyésztés egészségügyi aspektusaihoz kapcsolódó tanácsadást is magában foglalhat.
(5) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket. A támogatást a tanácsadási szolgáltatás nyújtója részére kell kifizetni.
(6) A tanácsadási szolgáltatás nyújtására kijelölt szerveknek rendelkezniük kell a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal.
A tanácsadási szolgáltatást termelői csoportok vagy más szervezetek is nyújthatják, méretüktől függetlenül.
A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatás nyújtója tiszteletben tartja az 1306/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.
(7) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
Amennyiben a tanácsadási szolgáltatást termelői csoportok vagy szervezetek nyújtják, a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság.
A tagsággal nem rendelkező személyek által az érintett csoport vagy szervezet igazgatási költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás mértékének a tanácsadási szolgáltatás nyújtásának költségeire kell korlátozódnia.
(8) A támogatási összeg tanácsadásonként legfeljebb 1 500 EUR.
23. cikk
A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(5) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a mezőgazdasági termelő, a mezőgazdasági háztartás tagjának minősülő természetes személy vagy egy mezőgazdasági munkavállaló betegség - ideértve az említett személyek gyermekének betegségét - vagy szabadság, szülési szabadság, szülői szabadság, illetve halálesettel összefüggésben járó szabadság miatti távolléte során szükségessé váló személyi helyettesítés kapcsán ténylegesen felmerülő költségek fedezésére nyújtható.
(3) A helyettesítés teljes időtartama évente és kedvezményezettenként legfeljebb 3 hónap lehet, kivéve a szülési és szülői szabadság során történő helyettesítést, amelynek időtartama legfeljebb 6 hónapra terjedhet ki az egyes esetekben.
(4) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket.
A támogatást a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatás nyújtójának kell kifizetni.
A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokat termelői csoportok vagy szervezetek is nyújthatják, méretüktől függetlenül. Ilyen esetben a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
24. cikk
A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a következő költségeket fedezi:
a)
versenyek, kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezése és az ezeken való részvétel;
b)
mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványok.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában említett kiadványokban nem említhető meg semmiféle konkrét vállalkozás, márkanév vagy származási hely.
Ez a korlátozás nem vonatkozik azonban a következő rendszerek hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek származására való hivatkozásra:
a)
a 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti minőségrendszerek, feltéve, hogy a hivatkozás pontosan megegyezik az Unió oltalma alatt álló hivatkozással;
b)
a 20. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti minőségrendszerek, feltéve, hogy a hivatkozás másodlagos szerepet tölt be a közvetített üzenetben.
(4) A (2) bekezdés a) pontja szerinti, versenyek, kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezésével és az azokon való részvétellel kapcsolatos elszámolható költségek a következők:
a)
részvételi díjak;
b)
útiköltség és az állatok szállításának költségei;
c)
az eseményt bejelentő kiadványok és honlapok költségei;
d)
a kiállítási helyiségek és standok bérleti díja, valamint a standok felállításának és lebontásának költségei;
e)
jelképes díjak, versenydíjanként és -győztesenként legfeljebb 1000 EUR értékben.
(5) A (2) bekezdés b) pontja szerinti, mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványokkal kapcsolatos elszámolható költségek a következők:
a)
az egy adott régióban működő vagy egy adott mezőgazdasági terméket előállító kedvezményezetteket tényszerű információk közzététele útján ismertető, a nyomtatott vagy az elektronikus médiában megjelenő kiadványok, illetve honlapok vagy az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyagok költségei azzal a feltétellel, hogy a közzétett információk részrehajlástól mentesek, és valamennyi érintett kedvezményezett azonos feltételekkel kerülhet be az anyagba;
b)
a következőkre vonatkozó tudományos ismeretek és tényszerű információk terjesztésének költségei:
i.
a 20. cikk (2) bekezdésében említett, más tagállamokból és harmadik országokból származó mezőgazdasági termékek előtt nyitva álló minőségrendszerek;
ii.
generikus mezőgazdasági termékek és táplálkozástani előnyeik, valamint ajánlott felhasználásuk.
(6) A támogatás nyújtható:
a)
természetben; vagy
b)
a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének formájában.
Természetben nyújtott támogatás esetében a támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket, hanem azt a promóciós intézkedések végrehajtója számára kell kifizetni.
Promóciós intézkedéseket termelői csoportok vagy más szervezetek is végrehajthatnak, méretüktől függetlenül.
A (4) bekezdés e) pontjában említett, jelképes díjakhoz nyújtott támogatás csak akkor fizethető ki a promóciós intézkedések végrehajtójának, ha a díjat ténylegesen kiosztották, és csak a kiosztás igazolását követően.
(7) A promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
Ha a promóciós intézkedést termelői csoportok vagy szervezetek hajtják végre, a részvételnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság, és az érintett csoport vagy szervezet igazgatási költségeihez történő hozzájárulás mértékének a promóciós intézkedések végrehajtásának költségeire kell korlátozódnia.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
25. cikk
A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatás
(1) A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott károk ellentételezésére elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-k számára nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(10) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Az e cikk alapján nyújtott támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a)
a tagállam illetékes hatósága az eseményt hivatalosan természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségnek minősítette; és
b)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség és a vállalkozás által elszenvedett kár között közvetlen ok-okozati összefüggés áll fenn.
(3) A támogatást közvetlenül az érintett vállalkozás számára vagy azon termelői csoport vagy szervezet számára kell kifizetni, amelynek az adott vállalkozás is tagja.
Amennyiben a támogatást termelői csoportnak vagy szervezetnek fizetik ki, a támogatás összege nem haladhatja meg annak a támogatásnak az összegét, amelyre az adott vállalkozás jogosult.
(4) A támogatási programokat a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezésének időpontjától számított három éven belül létre kell hozni.
A támogatásokat az említett időponttól számított négy éven belül ki kell fizetni.
(5) Az elszámolható költség a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség közvetlen következményeként bekövetkezett kárnak a valamely hatóság, a támogatást nyújtó hatóság által elismert független szakértő vagy valamely biztosítótársaság által megállapított összege.
A következő károk költségei számolhatók el:
a)
a mezőgazdasági termelés és a termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisüléséből eredő bevételkiesés a (6) bekezdésben foglaltak szerint;
b)
az anyagi károk a (7) bekezdésben foglaltak szerint.
(6) A bevételkiesés kiszámítása során:
a)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezésének évében vagy a termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisülésével érintett minden következő évben termelt mezőgazdasági termékek mennyisége és az adott évben realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményt
ki kell vonni
b)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezését megelőző három évben előállított mezőgazdasági termékek évi átlagos mennyisége - vagy a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezését megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlag - és a realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményből.
A csökkenés vagy a mezőgazdasági üzem éves termelésének szintje, vagy a termények vagy az állatállomány szintje alapján számítható ki.
Az így kapott összeg megnövelhető azokkal az egyéb költségekkel, amelyek a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt merültek fel a kedvezményezettnél.
A szóban forgó összegből le kell vonni minden olyan költséget, amely a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt nem merült fel.
A kedvezményezett mezőgazdasági termelésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók, amennyiben az alkalmazott számítási módszer lehetővé teszi a kedvezményezett tényleges veszteségének meghatározását az adott év tekintetében.
(7) Az eszközökben - például gazdasági épületekben, felszerelésekben, gépekben, készletekben és termelőeszközökben - a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt bekövetkező anyagi kárt az érintett eszköz javítási költsége vagy a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezése előtti gazdasági értéke alapján kell megállapítani.
Nem haladhatja meg a javítási költséget vagy a rendes piaci értéknek a jelenség által okozott csökkenését, vagyis az eszköz közvetlenül a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezése előtti értéke és közvetlenül azutáni értéke közötti különbséget.
Ha a kedvezményezett (6) bekezdés szerinti bevételkiesését a termények vagy az állatállomány szintje alapján számítják ki, akkor csak az adott terményhez vagy állatállományhoz kapcsolódó anyagi kárt lehet figyelembe venni.
(8) A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt bekövetkezett kár értékét az egyes kedvezményezettek szintjén kell kiszámítani.
(9) Az e cikk alapján nyújtott támogatást 50 %-kal csökkenteni kell minden esetben, ha a támogatást nem olyan kedvezményezett számára ítélik oda, aki biztosítást kötött az éves átlagtermelésének vagy a termeléssel összefüggő jövedelmének legalább 50 %-ára és az érintett tagállamban vagy régióban statisztikailag leggyakrabban előforduló, biztosítással fedezhető éghajlati kockázatok ellen.
(10) A veszteségek ellentételezéseként kapott támogatási és egyéb kifizetések, beleértve a támogatással érintett kárra egyéb nemzeti vagy uniós intézkedés keretében vagy biztosítási kötvény alapján folyósított kifizetéseket is, nem haladhatják meg az elszámolható költségek 80 %-át.
Hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken a támogatási intenzitás 90 %-ra növelhető.
26. cikk
Az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzésével, megfékezésével és felszámolásával kapcsolatos költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, valamint az állatbetegségek és a növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás
(1) Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-k számára az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzésével, megfékezésével és felszámolásával kapcsolatos költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, valamint az említett vállalkozások számára az állatbetegségek és a növénykárosítók által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(13) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Támogatás csak a következők szerint nyújtható:
a)
olyan állatbetegségek vagy növénykárosítók tekintetében, amelyekre nézve - törvényi rendelkezés, rendelet vagy közigazgatási intézkedés formájában - uniós vagy nemzeti szabályok vannak érvényben; valamint
b)
a következők részeként:
i.
uniós, nemzeti vagy regionális szintű, az érintett állatbetegség vagy növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzését, megfékezését vagy felszámolását célzó közprogram; vagy
ii.
az illetékes hatóság által elrendelt sürgősségi intézkedés; vagy
iii.
valamely növénykárosítóval való fertőzöttség felszámolására vagy visszaszorítására irányuló, a 2000/29/EK tanácsi irányelvnek megfelelően végrehajtott intézkedések.
A b) pontban említett programnak és intézkedéseknek tartalmazniuk kell az érintett megelőzési, megfékezési vagy felszámolási intézkedések leírását.
(3) A támogatás nem kapcsolódhat olyan intézkedésekhez, amelyek költségeit az uniós jogszabályok értelmében a kedvezményezettnek kell viselnie, kivéve, ha a szóban forgó intézkedések költségeit teljes egészében kiegyenlítik a kedvezményezettekre háruló kötelező terhek.
(4) Állatbetegségek esetében a támogatás csak az Állat-egészségügyi Világszervezet állatbetegségeket felsoroló jegyzékében szereplő állatbetegséghez vagy a(z) 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) I. és II. mellékletében felsorolt állatbetegségek és zoonózisok valamelyikéhez kapcsolódhat.
(5) A támogatást közvetlenül az érintett vállalkozás számára vagy azon termelői csoport vagy szervezet számára kell kifizetni, amelynek az adott vállalkozás is tagja.
Amennyiben a támogatást termelői csoportnak vagy szervezetnek fizetik ki, a támogatás összege nem haladhatja meg annak a támogatásnak az összegét, amelyre az adott vállalkozás jogosult.
(6) A támogatási programokat az állatbetegség vagy a növénykárosító miatti költségek vagy veszteségek keletkezésének időpontjától számított három éven belül be kell vezetni.
A támogatásokat az említett időponttól számított négy éven belül ki kell fizetni.
(7) Megelőzésre irányuló intézkedések esetében a támogatás a következőkhöz kapcsolódó elszámolható költségeket fedezi:
a)
egészségügyi ellenőrzések;
b)
elemzések, ideértve az in vitro diagnosztikát is;
c)
tesztek és más szűrési intézkedések, ideértve a TSE- és BSE-vizsgálatokat is;
d)
oltóanyagok, gyógyszerek, állatok kezelésére szolgáló anyagok és növényvédő szerek megvásárlása, tárolása, alkalmazása és kijuttatása;
e)
az állatok megelőző célú levágása vagy kiselejtezése, illetve az állati termékek és a növények ugyanilyen célból történő megsemmisítése, valamint az üzem és a felszerelések megtisztítása és fertőtlenítése.
(8) Megfékezésre és felszámolásra irányuló intézkedések esetében a támogatás a következőkhöz kapcsolódó elszámolható költségeket fedezi:
a)
állatbetegségek esetében tesztek és más szűrési intézkedések, ideértve a TSE- és BSE-vizsgálatokat is
b)
oltóanyagok, gyógyszerek, állatok kezelésére szolgáló anyagok és növényvédő szerek megvásárlása, tárolása, alkalmazása és kijuttatása;
c)
az állatok levágása vagy kiselejtezése és megsemmisítése, valamint az állatokhoz kapcsolódó termékek vagy a növények megsemmisítése, ideértve az oltások vagy az illetékes hatóságok által elrendelt más intézkedések miatt elpusztuló állatokat és megsemmisülő növényeket is, valamint az üzem és a felszerelések megtisztítása és fertőtlenítése.
(9) Az állatbetegségek és növénykárosítók okozta károk orvoslásához nyújtott támogatás esetében az ellentételezés kiszámításának kizárólagos alapja:
a)
az alábbiak következményeként levágott, kiselejtezett vagy elhullott állatok és a hozzájuk kapcsolódó termékek, valamint az alábbiak következményeként megsemmisült növények piaci értéke:
i.
állatbetegség vagy növényi károsítóval való fertőzöttség;
ii.
a (2) bekezdés b) pontja szerinti közprogram vagy intézkedés.
A szóban forgó piaci értéket az alapján kell megállapítani, hogy mekkora volt az állatok, termékek és növények értéke közvetlenül azt megelőzően, hogy felmerült vagy megerősítést nyert az állatbetegség vagy növénykárosítóval való fertőzöttség gyanúja;
b)
a zárlat alá helyezési kötelezettségből, az állománypótlási vagy újraültetési nehézségekből, valamint a (2) bekezdés b) pontjában említett közprogram vagy intézkedés részeként előírt kötelező vetésforgóból eredő bevételkiesés.
A szóban forgó összegből le kell vonni minden olyan költséget, amely az állatbetegség vagy növénykárosító miatt közvetlenül nem merült fel, de egyébként felmerült volna a kedvezményezettnél.
(10) Az állatbetegségek vagy növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás olyan állatbetegségek és növénykárosítók miatt keletkezett költségekre és károkra korlátozódik, amelyek kapcsán az illetékes hatóság:
a)
állatbetegség esetében hivatalosan elismerte a kitörést; vagy
b)
növénykárosítók esetében hivatalosan elismerte a károsító jelenlétét.
(11) A (7) és a (8) bekezdésben említett elszámolható költségekhez kapcsolódó támogatást természetben kell nyújtani, és a vonatkozó kifizetést a megelőzésre, illetve felszámolásra irányuló intézkedések végrehajtója számára kell folyósítani.
E bekezdés első albekezdésétől eltérve, az alábbiakban megjelölt bekezdésekben említett elszámolható költségekhez kapcsolódó támogatások közvetlenül a kedvezményezettnek is folyósíthatók a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének formájában:
a)
a (7) bekezdés d) pontja és a (8) bekezdés b) pontja az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség esetében; valamint
b)
a (7) bekezdés e) pontja és a (8) bekezdés c) pontja a növénykárosítóval való fertőzöttség, valamint az üzem és a felszerelések megtisztítása és fertőtlenítése esetében.
(12) Nem nyújtható egyedi támogatás, ha megállapítást nyer, hogy az állatbetegséget vagy a növénykárosítóval való fertőzöttséget a kedvezményezett idézte elő szándékosan vagy gondatlanságból.
(13) A kedvezményezett által kapott támogatási és egyéb kifizetések - beleértve a (7), a (8) és a (9) bekezdés szerinti, ugyanazon elszámolható költségek fedezésére egyéb nemzeti vagy uniós intézkedés keretében vagy biztosítási kötvény alapján folyósított kifizetéseket is - nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
27. cikk
Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás és az elhullott állatokkal kapcsolatos támogatás
(1) Az állattenyésztőknek nyújtott alábbi támogatások a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelelnek az e cikk (2) és (3) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek:
a)
törzskönyv létrehozásával és vezetésével kapcsolatos igazgatási költségek fedezéséhez nyújtott, a szóban forgó költségek legfeljebb 100 %-át kitevő támogatás;
b)
harmadik fél által vagy nevében az állatállomány genetikai minőségének vagy hozamainak megállapítása érdekében elvégzett vizsgálatok költségeinek legfeljebb 70 %-át fedező támogatás, kivéve az állatállomány tulajdonosa által elvégzett ellenőrzéseket és a tej minőségének rendszeres ellenőrzését;
c)
az elhullott állatok elszállításával kapcsolatos költségek legfeljebb 100 %-át és az ilyen állatok megsemmisítéséhez kapcsolódó költségek legfeljebb 75 %-át kitevő támogatás, vagy a mezőgazdasági termelők által az elhullott állatok elszállításának és megsemmisítésének költségeire kötött biztosítás díjköltségeihez nyújtott, legfeljebb a fent említettnek megfelelő támogatási intenzitású támogatás;
d)
az elhullott állatok elszállításával és megsemmisítésével kapcsolatos költségek legfeljebb 100 %-át kitevő támogatás, amennyiben a támogatást az elhullott állatok megsemmisítésére szánt díjakon vagy kötelező hozzájárulásokon keresztül finanszírozzák, feltéve, hogy az ilyen díjak vagy hozzájárulások a húságazatra korlátozódnak és azokat közvetlenül ott vetik ki;
e)
az elhullott állatok elszállításával és megsemmisítésével kapcsolatos költségek 100 %-át kitevő támogatás, amennyiben kötelező elvégezni az érintett elhullott állatok TSE-vizsgálatát, vagy amennyiben a 26. cikk (4) bekezdésében említett állatbetegség tör ki.
(2) Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában említett támogatások előfeltétele egy olyan következetes ellenőrzési program létezése, amely valamennyi elhullott állat biztonságos ártalmatlanítását biztosítja a tagállamban.
A mezőgazdasági termelők által az elhullott állatok elszállításának és megsemmisítésének költségeire kötött biztosítás díjköltségeinek fedezéséhez nyújtott, az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett támogatásnak meg kell felelnie a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(3) A támogatást természetben kell nyújtani, és a keretében nem nyújthatók közvetlen kifizetések a kedvezményezettek számára.
Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában említett támogatások kezelésének megkönnyítése érdekében a támogatás olyan gazdasági szereplőknek vagy szerveknek fizethető ki, amelyek:
a)
a termelési-értékesítési láncban az állattenyésztési ágazatban működő vállalkozások után következnek; és
b)
az elhullott állatok eltávolításával és megsemmisítésével kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtanak.
28. cikk
A biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás
(1) Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-knak biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás:
a)
nem képezhet akadályt a biztosítási szolgáltatások belső piacának működésében;
b)
nem korlátozódhat egyetlen biztosítótársaság vagy biztosítótársaságok meghatározott csoportja által nyújtott biztosításra;
c)
nem köthető olyan feltételhez, hogy a biztosítási szerződést az érintett tagállamban székhellyel rendelkező társaságnál kell megkötni.
(3) A biztosításnak a következők valamelyike által okozott veszteségek ellen kell fedezetet nyújtania:
a)
természeti katasztrófák;
b)
természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek és egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek;
c)
állatbetegségek vagy növénykárosítóval való fertőzöttség;
d)
védett állatok.
(4) A biztosítás:
a)
kizárólag a (3) bekezdésben említett veszteségek ellentételezéséhez kapcsolódó költségek fedezésére irányulhat;
b)
nem követelheti meg jövőbeli termelési tevékenység végzését, illetve azzal kapcsolatosan sajátos termelési módszerek alkalmazását vagy meghatározott mennyiség termelését.
(5) A tagállamok megfelelő felső határok alkalmazásával korlátozhatják a biztosítási díj támogatható összegét.
(6) A támogatási intenzitás a biztosítási díj költségeinek legfeljebb 65 %-a.
2. SZAKASZ
A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
29. cikk
A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti jogszabályainak.
(3) A támogatás olyan - természetes tájak, illetve épületek formájában fennmaradt - kulturális és természeti örökség megőrzéséhez nyújtható, amelyet az érintett tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek kulturális vagy természeti örökségként.
(4) A támogatás a következő, kulturális és természeti örökség megőrzéséhez kapcsolódó elszámolható költségek fedezésére vehető igénybe:
a)
tárgyi eszközökbe való beruházás költségei;
b)
mezőgazdasági eszközteremtő munkák.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
(6) A mezőgazdasági eszközteremtő munkákhoz nyújtott támogatás összege évente legfeljebb 10 000 EUR.
3. SZAKASZ
A természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás
30. cikk
A természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás
(1) A természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Az e cikk alapján nyújtott támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a)
a tagállam illetékes hatósága az eseményt hivatalosan természeti katasztrófává minősítette; valamint
b)
a természeti katasztrófa és a vállalkozás által elszenvedett kár között közvetlen ok-okozati összefüggés áll fenn.
(3) A támogatást közvetlenül az érintett vállalkozás számára vagy azon termelői csoport vagy szervezet számára kell kifizetni, amelynek az adott vállalkozás is tagja.
Amennyiben a támogatást termelői csoportnak vagy szervezetnek fizetik ki, a támogatás összege nem haladhatja meg annak a támogatásnak az összegét, amelyre az adott vállalkozás jogosult.
(4) A konkrét természeti katasztrófához kapcsolódó támogatási programokat a szóban forgó természeti katasztrófa bekövetkezésének időpontjától számított három éven belül létre kell hozni.
A támogatásokat az említett időponttól számított négy éven belül ki kell fizetni.
(5) Az elszámolható költség a természeti katasztrófa közvetlen következményeként keletkezett kárnak a valamely hatóság, a támogatást nyújtó hatóság által elismert független szakértő vagy valamely biztosítótársaság által megállapított összege.
A következő károk költségei számolhatók el:
a)
az eszközökben - például az épületekben, a berendezésekben, a gépekben, a készletekben és a termelési eszközökben - keletkező anyagi kár;
b)
a mezőgazdasági termelés és a mezőgazdasági termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisüléséből eredő bevételkiesés.
A kár nagyságát az egyes kedvezményezettek szintjén kell megállapítani.
(6) Az anyagi kár nagyságát az érintett eszköz javítási költsége vagy a katasztrófa bekövetkezése előtti gazdasági értéke alapján kell megállapítani. Nem haladhatja meg a javítási költséget vagy a rendes piaci érték katasztrófa által kiváltott csökkenését, vagyis a tulajdonnak a közvetlenül a katasztrófa bekövetkezése előtti értéke és a közvetlenül a katasztrófa bekövetkezése utáni értéke közötti különbséget.
(7) A bevételkiesés kiszámítása során:
a)
a természeti katasztrófa bekövetkezésének évében vagy a termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisülésével érintett minden következő évben termelt mezőgazdasági termékek mennyisége és az adott évben realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményt
ki kell vonni
b)
a természeti katasztrófa bekövetkezését megelőző három évben előállított mezőgazdasági termékek évi átlagos mennyisége - vagy a természeti katasztrófa bekövetkezését megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlag - és a realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményből.
Az így kapott összeg megnövelhető azokkal az egyéb költségekkel, amelyek a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt merültek fel a kedvezményezettnél.
Az összegből le kell vonni minden olyan költséget, amely a természeti katasztrófa miatt nem merült fel.
A kedvezményezett éves mezőgazdasági termelésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók, amennyiben az alkalmazott számítási módszer lehetővé teszi a kedvezményezett tényleges veszteségének meghatározását az adott év tekintetében.
(8) A kár ellentételezésére folyósított támogatási és egyéb kifizetések, beleértve a biztosítási kötvény alapján történő kifizetéseket is, nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
4. SZAKASZ
A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás
31. cikk
A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás
(1) A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatott projektnek az érintett mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára jelentőséggel kell bírnia.
(3) A támogatott projekt megkezdésének időpontja előtt az interneten közzé kell tenni a következő információkat:
a)
a támogatott projekt megvalósításának ténye;
b)
a támogatott projekt céljai;
c)
a támogatott projekttől várt eredmények közzétételének körülbelüli időpontja;
d)
a támogatott projekttől várt eredmények interneten való közzétételének helye;
e)
utalás arra, hogy a támogatott projekt eredményei ingyenesen rendelkezésre állnak az érintett mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára.
(4) A támogatott projekt eredményeit - vagy a támogatott projekt befejezésének időpontjától, vagy attól az időponttól kezdődően, amikor az említett eredményekről bármely meghatározott szervezet tagjait tájékoztatják, attól függően, hogy melyik következik be előbb - közzé kell tenni az interneten. Az eredményeket a támogatott projekt befejezésének időpontjától kezdődően legalább 5 éven keresztül hozzáférhetővé kell tenni az interneten.
(5) A támogatást közvetlenül a kutató-ismeretterjesztő szervezetnek kell nyújtani.
A támogatás nem foglalhat magában a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozások részére folyósított, a mezőgazdasági termékek árán alapuló kifizetéseket.
(6) A támogatható költségek a következők:
a)
kutatókhoz, technikusokhoz és egyéb kisegítő személyzethez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások, a projektben való foglalkoztatás mértékéig;
b)
az eszközök és berendezések költségei, a projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és berendezéseket nem használják teljes élettartamuk alatt a projektben, csak a projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek;
c)
az épületek és földterület költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók;
d)
a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe;
e)
további általános és egyéb működési költségek, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.
(7) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
5. SZAKASZ
Az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások
32. cikk
Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás
(1) Az állami és magánföldbirtokosoknak és társulásaiknak erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(16) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Állami tulajdonban lévő földterületen történő erdőtelepítés esetén csak akkor nyújtható támogatás, ha az érintett földterületet kezelő szerv magánjogi szerv vagy önkormányzat.
(5) Az erdők tulajdonjogára vonatkozóan a (4) bekezdésben említett korlátozások nem alkalmazandók a trópusi és a szubtrópusi erdőkre, valamint az Azori-szigetek, Madeira, a Kanári-szigetek és a kisebb égei-tengeri szigetek területén, továbbá Franciaország tengerentúli megyéiben található fás területekre.
(6) Mezőgazdasági földterületen és nem mezőgazdasági földterületen történő erdőtelepítéshez és fásításhoz egyaránt nyújtható támogatás.
(7) Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás az erdő, illetve a fás terület létesítésének és a hektáronkénti éves támogatásnak a költségeit fedezi.
Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás beruházási műveletek költségeinek fedezésére is igénybe vehető.
A közhatóságok tulajdonában lévő földterületen történő erdőtelepítéshez és a gyorsan növő fafajok telepítéséhez nyújtott támogatás kizárólag a létesítés költségeit fedezheti.
(8) Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott, beruházási műveletekkel kapcsolatos támogatás a következő elszámolható költségek fedezésére szolgál:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költsége akkor is elszámolható kiadás marad, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pontban említett kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(9) A beruházási műveleteknek meg kell felelniük az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházási műveleteknek az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(10) A létesítéshez kapcsolódó elszámolható költségek a következők:
a)
a telepítési és szaporítóanyagok költségei;
b)
a telepítési költségek és a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó költségek;
c)
az egyéb kapcsolódó műveleteknek, például a magoncok tárolásának és a megelőzéshez és védelemhez szükséges anyagokkal való kezelésének a költségei;
d)
az erdőtelepítés első évében szükséges újratelepítés költségei.
(11) A hektáronkénti éves támogatás az elmaradt mezőgazdasági bevétel és a fenntartás - beleértve a törzskiválasztó és a növedékfokozó gyérítést is - költségeinek fedezésére vehető igénybe, és az odaítélésének időpontjától számítva legfeljebb 12 éven át folyósítható.
(12) Nem nyújtható támogatás a következő fák telepítéséhez:
a)
rövid vágásfordulójú sarjerdőt alkotó fák;
b)
karácsonyfák; vagy
c)
energiatermelésre szánt, gyors növekedésű fák.
(13) A telepített fajoknak meg kell felelniük az adott terület környezeti és éghajlati viszonyainak és bizonyos környezetvédelmi minimumkövetelményeknek.
(14) Azokon a területeken, ahol az erdőtelepítés a kedvezőtlen talaj- és éghajlati adottságok miatt nehézségekbe ütközik, a helyi körülményekhez alkalmazkodni képes fás szárú évelő fajok, például cserjék és bokrok telepítéséhez is nyújtható támogatás.
(15) A tagállamok által a vidékfejlesztési programokban meghatározandó méretet meghaladó méretű kedvezményezettek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(16) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
33. cikk
Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás
(1) A magánföldbirtokosoknak, önkormányzatoknak és társulásaiknak agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(11) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás a létesítés és a hektáronkénti éves támogatás költségeit fedezi.
Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás beruházási műveletek költségeinek fedezésére is igénybe vehető.
(5) Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott, beruházási műveletekkel kapcsolatos támogatás a következő elszámolható költségek fedezésére szolgál:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költsége akkor is elszámolható kiadás marad, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pontban említett kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(6) A beruházási műveleteknek meg kell felelniük az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházási műveleteknek az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(7) Az agrárerdészeti rendszer létrehozásához kapcsolódó elszámolható költségek a következők:
a)
az agrárerdészeti rendszer fák telepítése révén történő létrehozásának költségei, beleértve a telepítési anyagok, a telepítés, valamint a magoncok tárolásának és a megelőzéshez és védelemhez szükséges anyagokkal való kezelésének a költségeit is;
b)
az agrárerdészeti rendszer meglévő erdők vagy más fás területek átalakítása révén történő létrehozásának költségei, beleértve a fák kivágásával, gyérítésével vagy metszésével, valamint a legelő állatokkal szembeni védelemmel kapcsolatos költségeket is;
c)
az agrárerdészeti rendszer létrehozásához közvetlenül kapcsolódó egyéb költségek, például a megvalósíthatósági tanulmányok, a létesítési terv, a talajvizsgálat, valamint a talaj előkészítése és védelme kapcsán felmerülő költségek;
d)
az erdei legeltetéses rendszerrel összefüggő öntöző- és védőlétesítmények költségei;
e)
az agrárerdészeti rendszer létrehozása kapcsán szükségessé váló kezelés költségei, beleértve az öntözés és a visszametszés költségeit is;
f)
az agrárerdészeti rendszer létrehozását követő első évben végrehajtott újratelepítés költségei.
(8) A hektáronkénti éves támogatás az agrárerdészeti rendszer fenntartási költségeit fedezi, és az odaítélésének időpontjától számítva legfeljebb öt éven át folyósítható.
Az elszámolható fenntartási költségek a telepített fasávokhoz, a gyomtalanításhoz, a metszéshez, a gyérítéshez, valamint védelmi intézkedésekhez és beruházásokhoz, például kerítések vagy egyedi védőcsövek felállításához kapcsolódhatnak.
(9) A hektáronként ültethető fák maximális számát a tagállamok határozzák meg, figyelembe véve a következőket:
a)
a helyi talaj- és éghajlati, valamint környezeti adottságok;
b)
az erdei fajok; valamint
c)
annak szükségessége, hogy biztosítsák az adott földterület fenntartható mezőgazdasági hasznosítását.
(10) A tagállamok által meghatározandó méretet meghaladó méretű kedvezményezettek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(11) A maximális támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a)
az (5) bekezdésben említett beruházási műveletek és a (7) bekezdésben említett, a rendszer létrehozásához kapcsolódó költségek esetében az elszámolható költségek 80 %-át; valamint
b)
a (8) bekezdésben említett éves támogatás 100 %-át.
34. cikk
Az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók és katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzéséhez és orvoslásához nyújtott támogatás
(1) A magán- és az állami erdőbirtokosoknak, valamint egyéb magán- és közjogi szerveknek és társulásaiknak az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események által okozott erdőkárok megelőzéséhez és orvoslásához az 1305/2013/EU rendelet 24. cikkének megfelelően nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja vagy - az adott esettől függően - a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(12) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Az erdőtüzek megelőzéséhez nyújtott támogatást csak az érintett tagállam által kidolgozott erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek kapcsán lehet igénybe venni.
(5) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
védelmi infrastruktúra kiépítése;
b)
a tűz vagy egyéb természeti veszélyek elleni védelemre irányuló helyi, kisléptékű megelőző intézkedések, a legelő állatok igénybevételét is beleértve;
c)
az erdőtüzekhez, a kártevőfertőzésekhez és a betegségekhez kapcsolódó monitoringlétesítmények és kommunikációs berendezések létrehozása és fejlesztése;
d)
az erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen időjárási jelenségek, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események által károsított erdőgazdálkodási potenciál helyreállítása.
(6) A tűzvédelmi pászták esetében a támogatás fenntartási költségek fedezésére is fordítható.
(7) Nem nyújtható támogatás az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által lefedett területeken folytatott, mezőgazdasági vonatkozású tevékenységek céljaira.
(8) Az erdőgazdálkodási potenciálnak az (5) bekezdés d) pontjával összhangban történő helyreállítása esetében a támogatás nyújtásának feltétele, hogy az érintett tagállam illetékes hatóságai hivatalosan megerősítsék, hogy:
a)
az erdőtűz, természeti katasztrófa, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenség, növénykárosítóval való fertőzöttség, katasztrófaesemény vagy az éghajlatváltozással összefüggő esemény valóban bekövetkezett; valamint
b)
az e bekezdés a) pontjában említett esemény, ideértve a növénykárosítóval való fertőzöttség felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedéseket is, az érintett erdőgazdálkodási potenciál legalább 20 %-ának a pusztulását okozta.
(9) A növénykárosítók által okozott erdőkárok megelőzéséhez nyújtott támogatás esetében a növénykárosítóval való fertőzöttség bekövetkezésének kockázatát tudományos bizonyítékokkal kell alátámasztani és tudományos közszervezettel is meg kell erősíttetni.
Az érintett tagállam vidékfejlesztési programjának tartalmaznia kell a károsítók azon fajainak jegyzékét, amelyek károsítóval való fertőzöttséget idézhetnek elő.
(10) A támogatott tevékenységeknek, illetve projekteknek összhangban kell állniuk a tagállam által kidolgozott erdővédelmi tervvel.
A tagállamok által meghatározandó méretet meghaladó méretű kedvezményezettek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt, a megelőzési célkitűzéseket részletesen ismertető releváns információk benyújtása.
Az (5) bekezdésben ismertetettektől eltérő, az erdészeti ágazat sajátosságaival összefüggő költségek szintén elszámolható költségnek minősülhetnek.
(11) Nem nyújtható támogatás az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók és katasztrófaesemények miatti bevételkiesés ellentételezésére.
(12) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
A kedvezményezettnek folyósított, az (5) bekezdés d) pontja szerinti elszámolható költségek fedezésére szolgáló támogatás és egyéb kifizetések - beleértve az ugyanazon elszámolható költségek kapcsán egyéb nemzeti vagy uniós intézkedés keretében vagy biztosítási kötvény alapján teljesített kifizetéseket is - nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
35. cikk
Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A természetes személyeknek, magán- és állami erdőbirtokosoknak, magán- és közjogi szerveknek és társulásaiknak az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A beruházásoknak a környezetvédelmi célokra, ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtására vagy az érintett területen lévő erdő vagy erdős terület közjóléti értékének növelésére vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítésére, illetve az ökoszisztémák éghajlatváltozás-mérséklési potenciáljának javítására kell irányulniuk, nem zárva ki a hosszú távon jelentkező gazdasági előnyöket.
(5) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
36. cikk
A Natura 2000 erdőterületekhez kapcsolódó hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás
(1) A magán-erdőbirtokosoknak és magán-erdőbirtokosok társulásainak a 92/43/EGK irányelv 3. cikke és a 2009/147/EK irányelv 3. cikke szerinti Natura 2000 erdőterületekhez kapcsolódó hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A támogatások évente, az erdőterület után hektáronként ítélhetők oda a kedvezményezettek számára az e cikk (5) bekezdésében említett erdőterületeken a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó bevétel ellentételezése céljából.
(5) A támogatás a következő erdőterületek tekintetében nyújtható:
a)
a 92/43/EGK irányelv 3. cikkének és a 2009/147/EK irányelv 3. cikkének megfelelő Natura 2000 erdőterületek;
b)
a táj azon jellegzetességei, amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához; a szóban forgó területek aránya legfeljebb az érintett vidékfejlesztési program területi hatálya alá eső, a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek 5 %-a lehet.
(6) A támogatás összege a legfeljebb öt évig tartó kezdeti időszakban nem haladhatja meg hektáronként és évenként az 500 EUR-t, azt követően pedig hektáronként és évenként a 200 EUR-t.
Ezek az összegek kivételes esetekben növelhetők, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.
A tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 29. cikkében említett gyakorlatok kettős finanszírozásának megakadályozása érdekében a megfelelő összeggel csökkentik a támogatást.
37. cikk
Az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és erdővédelmi célokra nyújtott támogatás
(1) Az állami vagy magán-erdőbirtokosok, illetve magán- vagy közjogi szervek és társulásaik számára erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz, valamint erdővédelmi célokra nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Állami tulajdonban lévő földterület esetében csak akkor nyújtható támogatás erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és erdővédelmi célokra, ha az érintett földterületet kezelő szerv magánjogi szerv vagy önkormányzat.
(5) A tagállamok által meghatározandó küszöbértéket meghaladó méretű erdőgazdálkodási üzemek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(6) A támogatás erdőterület-hektáronként nyújtható.
(7) A támogatás csak olyan kötelezettségvállalásokra terjedhet ki, amelyek túlmutatnak a nemzeti erdészeti törvényben vagy más vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályban meghatározott kötelező követelményeken. A kötelező nemzeti követelményeket egyértelműen meg kell határozni.
A kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben azonban az szükséges és kellően indokolt, a tagállamok egyes kötelezettségvállalás-típusok tekintetében hosszabb időtartamot is meghatározhatnak.
(8) A támogatás a (7) bekezdésben említett kötelezettségek vállalása következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében biztosít ellentételezést a kedvezményezetteknek.
Szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordítható a támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig.
A környezet védelmével kapcsolatos műveletek tekintetében, kellően indokolt esetekben a támogatás átalány vagy egységenkénti egyszeri kifizetés formájában is nyújtható olyan kötelezettségvállalások esetében, amelyek a fák, illetve erdők kereskedelmi célú felhasználásáról való lemondásra irányulnak; a támogatást ebben az esetben a felmerült többletköltségek és az elmaradt bevétel alapján kell kiszámítani.
(9) A támogatás maximális összege hektáronként és évente 200 EUR.
Ez a maximális összeg kivételes esetekben növelhető, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.
38. cikk
Az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) Az erdészeti ágazatban működő vállalkozások részére a tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez kapcsolódóan nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységekhez (többek között tanfolyamokhoz, workshopokhoz és személyre szabott tanácsadáshoz), valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtható.
Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló erdőgazdálkodási csereprogramok és erdőlátogatások lebonyolításához is.
A demonstrációs tevékenységek folytatásához nyújtott támogatás a kapcsolódó beruházási költségeket is fedezheti.
(3) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
a tudástranszfer vagy a tájékoztatási tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei;
b)
a beruházásokhoz kapcsolódó demonstrációs projektek esetében:
i.
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
ii.
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
iii.
az i. és az ii. pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok díjait; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei abban az esetben is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az i. és az ii. alpont szerinti kiadások;
iv.
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
c)
a résztvevők utazási és szállásköltségei, valamint napidíja.
(4) A (3) bekezdés a) és b) pontjában említett támogatások nem foglalhatnak magukban a kedvezményezettek számára folyósított közvetlen kifizetéseket. A támogatást a tudástranszferre irányuló vagy tájékoztatási tevékenység végrehajtójának kell kifizetni.
(5) A tudástranszferre irányuló és tájékoztatási tevékenységeket végző szerveknek rendelkezniük kell az ilyen feladatok ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
39. cikk
Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás az erdészeti ágazatban
(1) Az erdőbirtokosok és egyéb földkezelők részére tanácsadási szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás célja, hogy hozzásegítse az erdőbirtokosokat és egyéb földkezelőket ahhoz, hogy üzemük, vállalkozásuk vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe.
(3) A tanácsadásnak legalább a 92/43/EGK, a 2000/60/EK és a 2009/147/EK irányelv végrehajtásához kapcsolódó kérdésekre kell kiterjednie.
A tanácsadás kiterjedhet az erdőgazdálkodási üzemek gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is.
(4) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket. A támogatást a tanácsadási szolgáltatások nyújtójának kell kifizetni.
A tanácsadási szolgáltatás nyújtójának rendelkeznie kell a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal.
(5) A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatások nyújtója tiszteletben tartja az 1306/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.
(6) Adott esetben - amennyiben ez indokolt - a tanácsadás részben csoportos formában is megvalósulhat, figyelembe véve ugyanakkor a tanácsadási szolgáltatást igénybe vevő egyes kedvezményezettek helyzetét.
(7) A támogatás mértéke tanácsadásonként legfeljebb 1 500 EUR.
40. cikk
Az erdészeti ágazat fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) Az erdészeti ágazatban működő vállalkozások részére az erdészeti ágazat fejlesztéséhez, korszerűsítéshez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(5) A támogatás olyan, tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtható, amelyek az erdők fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez és átalakításához kapcsolódó infrastruktúrát érintenek, beleértve a következőket:
a)
az erdőterületekhez való hozzáférés;
b)
birtokrendezés és a termőföld minőségének javítása;
c)
energia- és vízellátás.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) A nem termelő beruházások és azon beruházások esetében, amelyek kizárólag az erdők környezeti értékének növelésére irányulnak, illetve amelyek a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhető és az erdők által játszott sokrétű szerep betöltéséhez hozzájáruló erdei utakhoz kapcsolódnak, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
(9) Az erdők rövid vagy hosszú távú gazdasági potenciálját növelő beruházások esetében a támogatás intenzitása nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban nem érte el az EU-25 referencia-időszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, a beruházáshoz kapcsolódó elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
41. cikk
Az erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A magán-erdőbirtokosok, önkormányzatok és társulásaik, valamint kkv-k számára erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(11) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(5) Az Azori-szigeteken, Madeirán, a Kanári-szigeteken, a kisebb égei-tengeri szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben olyan vállalkozások is részesülhetnek támogatásban, amelyek nem minősülnek kkv-nak.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) Az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházások indokoltságát alá kell támasztania az erdők egy vagy több üzem tekintetében várt értéknövekedésének, és e beruházások talaj- és erőforrás-kímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban.
(9) A fa nyersanyagként vagy energiaforrásként történő hasznosításához kapcsolódó beruházások csak az ipari feldolgozást megelőző munkaműveletekre terjedhetnek ki.
Az energiát fogyasztó vagy termelő, valamely megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúrára irányuló beruházásoknak meg kell felelniük bizonyos minimális energiahatékonysági szabványoknak, ha nemzeti szinten léteznek ilyen szabványok.
Az olyan rendszerekre irányuló beruházások, amelyeknek elsődleges célja a biomassza-alapú villamosenergia-termelés, csak abban az esetben támogathatók, ha a tagállamok által meghatározott minimális arányban hőenergiát is hasznosítanak.
A bioenergia előállítására irányuló beruházási projektekhez nyújtott támogatásnak az olyan bioenergiára kell korlátozódnia, amely megfelel az uniós jogszabályokban, többek között a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2)-(6) bekezdésében meghatározott alkalmazandó fenntarthatósági kritériumoknak.
(10) A tagállamok által meghatározandó küszöbértéket meghaladó méretű erdőgazdálkodási üzemek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(11) A támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban nem érte el az EU-25 referencia-időszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, a beruházáshoz kapcsolódó elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
42. cikk
Az erdők genetikai erőforrásainak megőrzése
(1) A köz- vagy magánjogi szervezetek számára az erdők genetikai erőforrásainak megőrzéséhez nyújtott, erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és az erdővédelemhez kapcsolódó támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) E cikk alkalmazásában:
a) ”in situ megőrzés”: a genetikai anyagok megőrzése az ökológiai rendszerekben és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és helyreállítása természetes környezetükben;
b) ”erdőgazdálkodási üzemi megőrzés”: in situ megőrzés és fejlesztés az erdőgazdálkodási üzem szintjén;
c) ”ex situ megőrzés”: genetikai anyag megőrzése erdészeti célból a természetes élőhelyen kívül;
d) ”ex situ gyűjtemény”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyagok erdészeti célt szolgáló gyűjteménye.
(5) A támogatás a következő műveletek költségeit fedezi:
a)
célzott intézkedések: az erdők genetikai erőforrásainak in situ és ex situ megőrzését, jellemzését, összegyűjtését és hasznosítását segítő intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött genetikai erőforrások webes nyilvántartásait, ideértve az erdőgazdálkodási üzemen belüli megőrzést és az ex situ gyűjteményeket és adatbázisokat is;
b)
összehangolt intézkedések: az uniós erdők genetikai erőforrásainak megőrzésére, jellemzésére, gyűjtésére és felhasználására vonatkozó információknak a tagállamok illetékes szervezetei közötti cseréjét elősegítő intézkedések;
c)
kísérő intézkedések: tájékoztatási, ismeretterjesztési és tanácsadási tevékenységek nem kormányzati szervezetek és más érdekelt felek részvételével, tanfolyamok, valamint szakmai jelentések készítése.
(6) A támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
43. cikk
Az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás
Az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az I. fejezetben meghatározott feltételeknek, és nyújtása a következőképpen történik:
a)
kkv-nak minősülő magán-erdőbirtokosok javára ítélhető oda; valamint
b)
a jogi és adminisztratív költségekre - beleértve a felmérések költségeit is - irányul és azokra korlátozódik; valamint
c)
mértéke nem haladhatja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
6. SZAKASZ
A vidéki térségekben működő kkv-k számára nyújtott, az EMVA-ból társfinanszírozott vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként biztosított támogatások
44. cikk
A mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával vagy a gyapottermeléssel kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A kkv-k számára a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával vagy a gyapottermeléssel - az egrenálás műveletét is beleértve - kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(10) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A bioüzemanyag vagy megújuló forrásból származó energia előállításához kapcsolódó beruházások e cikk alapján nem támogathatók.
(5) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(6) A támogatás tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtható.
(7) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése.
(8) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (7) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(9) A támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban:
i.
az elszámolható költségek összegének 80 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának legfeljebb 45 %-a;
ii.
az elszámolható költségek összegének 65 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának 45 %-a és 60 %-a között van;
iii.
az elszámolható költségek összegének 55 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának 60 %-a és 75 %-a között van;
iv.
az elszámolható költségek összegének 45 %-át az egyéb legkülső régiókban végzett beruházások esetében;
b)
a kevésbé fejlett régiókban:
i.
az elszámolható költségek összegének 60 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának legfeljebb 45 %-a;
ii.
az elszámolható költségek összegének 45 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának 45 %-a és 60 %-a között van;
iii.
az elszámolható költségek összegének 35 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke meghaladja az EU-27 átlagának 60 %-át;
c)
a ”c” térségekben:
i.
az elszámolható költségek összegének 25 %-át a ritkán lakott területeken és azokban a NUTS 3 régiókban vagy a NUTS 3 régiók azon részeiben végzett beruházások esetében, amelyek közös szárazföldi határral rendelkeznek valamely, az Európai Gazdasági Térségen vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláson kívüli országgal;
ii.
az elszámolható költségek összegének 20 %-át az indokolással ”c” térségnek minősíthető térségekben végzett beruházások esetében;
iii.
a korábbi ”a” térségekben a támogatási intenzitások a 2014. július 1. és 2017. december 31. közötti időszakban legfeljebb 5 százalékponttal növelhetők;
iv.
amennyiben valamely ”c” térség ”a” térséggel szomszédos, a szóban forgó ”c” térségen belüli, az ”a” térséggel határos NUTS 3 területek vagy NUTS 3 területrészek tekintetében engedélyezett maximális támogatási intenzitás szükség szerint megnövelhető annak érdekében, hogy a két terület között a támogatási intenzitást illetően fennálló különbség ne haladja meg a 15 százalékpontot;
d)
az elszámolható költségek összegének 10 %-át az összes többi régióban végzett beruházás esetében.
(10) A (9) bekezdésben előírt maximális támogatási intenzitások a mikro- és a kisvállalkozások esetében legfeljebb 10 százalékponttal növelhetők.
45. cikk
Az induló vállalkozások által vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) Az induló vállalkozások által vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységekhez kkv-k számára nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A támogatás a kedvezményezettek következő kategóriáinak ítélhető oda:
a)
vidéki térségben tevékenykedő azon mezőgazdasági termelők, illetve a mezőgazdasági háztartás azon tagjai, akik tevékenységi körüket nem mezőgazdasági tevékenységekkel bővítik;
b)
vidéki térségben működő mikro- és kisvállalkozások; valamint
c)
vidéki térségben élő természetes személyek.
(5) Amennyiben a mezőgazdasági háztartásnak a (4) bekezdés a) pontjában említett tagja jogi személy vagy jogi személyek csoportja, az adott tagnak a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia a mezőgazdasági üzemben.
(6) A támogatásnak feltétele, hogy a kérelmező üzleti tervet nyújtson be az érintett tagállam illetékes hatóságának. A szóban forgó üzleti terv végrehajtását a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalának időpontjától számított kilenc hónapon belül meg kell kezdeni.
Az üzleti tervnek ismertetnie kell a következőket:
a)
a kedvezményezett kezdeti gazdasági helyzete;
b)
a kedvezményezett új tevékenységeinek fejlesztéséhez kapcsolódó mérföldkövek és célok;
c)
a kedvezményezett tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges intézkedések - például beruházások, képzés, tanácsadás - részletei.
(7) A támogatás kifizetésére legalább két részletben, egy legfeljebb ötéves időszakon át kerül sor.
A részletek összege fokozatosan csökkenthető.
Az utolsó részlet kifizetése a (6) bekezdésben említett üzleti terv megfelelő végrehajtásához van kötve.
(8) A tagállamok a támogatás összegét a vidékfejlesztési program által lefedett térség társadalmi-gazdasági helyzetét figyelembe véve határozzák meg.
(9) A támogatás mértéke kedvezményezettenként legfeljebb 70 000 EUR.
46. cikk
A vidéki térségekben működő kkv-k számára tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(1) A vidéki térségekben működő kkv-k számára tanácsadási szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás célja, hogy hozzásegítse a vidéki térségekben működő kkv-kat ahhoz, hogy vállalkozásuk és beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe.
(4) A tanácsadás a kedvezményezett gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre terjedhet ki.
(5) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetést. A támogatást a tanácsadási szolgáltatások nyújtójának kell kifizetni.
(6) A tanácsadási szolgáltatások nyújtójának rendelkeznie kell a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal.
(7) A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatások nyújtója tiszteletben tartja az 1306/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.
(8) Adott esetben a tanácsadás részben csoportos formában is megvalósulhat, figyelembe véve ugyanakkor a tanácsadási szolgáltatást igénybe vevő minden egyes résztvevő helyzetét.
(9) A támogatási összeg tanácsadásonként legfeljebb 1 500 EUR.
47. cikk
A vidéki térségekben működő kkv-k számára tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) A vidéki térségekben működő kkv-k számára tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységekhez (többek között tanfolyamokhoz, workshopokhoz és személyre szabott tanácsadáshoz), valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtható.
A demonstrációs tevékenységek folytatásához nyújtott támogatás a kapcsolódó beruházási költségeket is fedezheti.
(4) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
a tudástranszfer vagy a tájékoztatási tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei;
b)
a beruházásokhoz kapcsolódó demonstrációs projektek esetében:
i.
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
ii.
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
iii.
az i. és az ii. pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok díjait; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei abban az esetben is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az i. és az ii. alpont szerinti kiadások;
iv.
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
c)
a résztvevők utazási és szállásköltségei, valamint napidíja.
(5) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket.
A támogatást a tudástranszferre irányuló vagy tájékoztatási tevékenység végrehajtójának kell kifizetni.
A tudástranszferre irányuló és tájékoztatási tevékenységeket végző szerveknek rendelkezniük kell a szóban forgó feladatok ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.
(6) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett vidéki térségben működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
(7) A támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg:
a)
középvállalkozások esetében a támogatható költségek 60 %-át;
b)
mikro- és kisvállalkozások esetében az elszámolható költségek 70 %-át.
48. cikk
Az aktív mezőgazdasági termelőknek a gyapotra és az élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtott támogatás
(1) Az aktív mezőgazdasági termelőknek és kkv-nak minősülő csoportjaiknak a gyapotra és az élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A következő típusú minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtható támogatás:
a)
az 1151/2012/EU rendelet alapján létrehozott, gyapotra, illetve élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek;
b)
olyan, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:
i.
az ilyen minőségrendszereknek megfelelően termelt végtermék egyedi jellege a következők garantálására vonatkozó egyértelmű kötelezettségekre vezethető vissza:
-
a termék sajátos jellemzői,
-
sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy
-
a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;
ii.
a rendszer valamennyi termelő számára nyitva áll;
iii.
a rendszer a végtermékre vonatkozó, kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv ellenőrzi;
iv.
a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a mezőgazdasági termékek nyomonkövethetőségét;
c)
olyan önkéntes élelmiszer-tanúsítási rendszerek, amelyeket az érintett tagállam ”A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek önkéntes tanúsítási rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó európai uniós iránymutatások” című bizottsági közleményben meghatározott követelményeknek megfelelőnek ismert el.
(5) A támogatás évente nyújtott ösztönző kifizetés formájában kerül nyújtásra, amelynek a szintjét a minőségrendszerekben való részvételből eredő állandó költségek szintjének megfelelően kell megállapítani.
(6) A támogatás egy legfeljebb ötéves időszakra nyújtható.
(7) A támogatás összege kedvezményezettenként és évente legfeljebb 3 000 EUR.
49. cikk
A minőségrendszer hatálya alá tartozó gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) A valamely minőségrendszer hatálya alá tartozó gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(11) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A támogatás tájékoztatási és promóciós tevékenységeket végrehajtó termelői csoportoknak nyújtható.
(5) Kizárólag a belső piacon végrehajtott tájékoztatási és promóciós tevékenységek támogathatók.
(6) A támogatás a valamely minőségrendszer hatálya alá tartozó, e rendelet 48. cikkének megfelelően támogatott gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtható.
(7) A támogatás azon tevékenységek költségeit fedezi, amelyek a következő jellemzők valamelyikével bírnak:
a)
céljuk a fogyasztóknak az e rendelet 48. cikkének (4) bekezdése szerinti minőségrendszer hatálya alá tartozó élelmiszer vagy gyapot megvásárlására való ösztönzése;
b)
felhívják a figyelmet az élelmiszernek vagy a gyapotnak az érintett minőségrendszerrel összefüggő egyedi jellemzőire vagy előnyeire, különös tekintettel a minőségre, a speciális termelési módszerre, a magas színvonalú állatjóléti követelményekre és a környezetvédelmi szempontok tiszteletben tartására.
(8) Az e cikk (6) bekezdésében említett tevékenységek nem ösztönözhetik a fogyasztókat arra, hogy valamely élelmiszert vagy gyapotot annak származása miatt vásároljanak meg; kivételt képeznek e rendelkezés alól az 1151/2012/EU rendelet II. címében meghatározott minőségrendszerek hatálya alá tartozó élelmiszerek és gyapot.
(9) Az élelmiszer, illetve a gyapot származása azzal a feltétellel tüntethető fel, hogy a származásra való utalás másodlagos a fő üzenethez képest.
(10) A meghatározott vállalkozásokhoz vagy kereskedelmi márkákhoz kapcsolódó információs és promóciós tevékenységek nem támogathatók.
(11) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70 %-át.
IV. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
50. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) Az 1857/2006/EK rendelet hatályát veszti.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéstől eltérve, az 1857/2006/EK rendelet 2015. december 31-ig továbbra is alkalmazandó az 1698/2005/EK tanácsi rendelettel (42) és annak végrehajtási szabályaival összefüggésben nyújtott támogatásokra.
51. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet alkalmazandó a hatálybalépésének időpontja előtt odaítélt egyedi támogatásokra is, amennyiben a szóban forgó egyedi támogatások megfelelnek az e rendeletben megállapított valamennyi feltételnek, a 9. és a 10. cikkben foglaltak kivételével.
(2) Azokat a támogatásokat, amelyek e rendelet vagy valamely más, a 994/98/EK rendelet 1. cikke alapján elfogadott, korábban hatályos rendelet értelmében nem mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, a Bizottság a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014-2020-as időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatások, valamint az egyéb vonatkozó keretszabályozások, iránymutatások, közlemények és értesítések alapján értékeli.
(3) Azok az egyedi támogatások, amelyek odaítélésére valamely, a 994/98/EK rendelet 1. cikke alapján elfogadott, az adott támogatás odaítélésének időpontjában hatályos rendelet értelmében, 2015. január 1. előtt kerül sor, összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(4) E rendelet időbeli hatályának lejárta után a rendelet által mentesített támogatási programok hathónapos átállási időszakra továbbra is mentességet élveznek.
Az első albekezdésben foglaltaktól eltérve, e rendelet időbeli hatályának lejárta után az 1305/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó és vagy az EMVA-ból társfinanszírozott vagy egy ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként biztosított támogatási programok az 1305/2013/EU rendelet és annak végrehajtási szabályai szerint meghatározott programozási időszak időtartamára továbbra is mentességet élveznek.
52. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet 2020. december 31-ig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 25-én.