РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1304/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 г.
относно Европейския социален фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 164 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) се установява рамката за действие на Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за морско дело и рибарство и се определят по-специално тематичните цели, принципите и правилата, свързани с програмирането, мониторинга и оценката, управлението и контрола. Поради това е необходимо да се определят задачите и обхватът на ЕСФ, както и свързаните с тях инвестиционни приоритети, насочени към тематичните цели, и да се предвидят специфични разпоредби за видовете дейности, които могат да бъдат финансирани от ЕСФ.
(2)
ЕСФ следва да подобри възможностите за заетост, да засили социалното приобщаване, да се бори срещу бедността, да насърчава образованието, уменията и ученето през целия живот и да разработва политики за активно, всеобхватно и устойчиво приобщаване в съответствие със задачите, които са му поверени с член 162 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), като по този начин допринася за икономическото, социалното и териториалното сближаване в съответствие с член 174 от ДФЕС. В съответствие с член 9 от ДФЕС, ЕСФ следва да вземе предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, осигуряването на адекватна социална закрила, борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве.
(3)
На заседанието си на 17 юни 2010 г. Европейският съвет призова за необходимостта всички общи политики, включително политиката на сближаване, да се осъществяват в подкрепа на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията"Европа 2020"). За да се постигне пълно хармонизиране на ЕСФ с целите на тази стратегия, по-специално по отношение на заетостта, образованието, обучението и борбата срещу социалното изключване, бедността и дискриминацията, ЕСФ следва да предоставя подкрепа на държавите-членки като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и, когато е целесъобразно на национално равнище, националните програми за реформа въз основа на националните стратегии за заетост, националните социални доклади, националните стратегии за интеграция на ромите и националните стратегии за хората с увреждания. ЕСФ следва също да допринася за съответните аспекти на изпълнението на водещите инициативи, като се обърне специално внимание на инициативите „Програма за нови умения и работни места“, „Младежта в движение“ и „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване. Той следва да предоставя подкрепа и за съответните дейности в рамките на инициативите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ и „Съюз за иновации“.
(4)
Съюзът е изправен пред структурни предизвикателства, произтичащи от глобализацията на икономиката, технологичното развитие и все по-застаряващата работна ръка, както и все по-големия недостиг на умения и работна ръка в някои сектори и региони. Тези процеси бяха изострени от настъпилата неотдавна икономическа и финансова криза, която доведе до по-високи равнища на безработица и засегна по-специално младите хора и другите лица в неравностойно положение като мигрантите и малцинствата.
(5)
Целите на ЕСФ следва да бъдат насочени към насърчаване на заетостта, подобряване на достъпа до пазара на труда, като се обръща особено внимание на лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, както и към подпомагане на доброволната мобилност на работната сила. ЕСФ следва също да подпомага остаряването в добро здраве и активния живот на възрастните хора, включително чрез иновативни форми на организация на труда, насърчаване на здравето и безопасността на работното място и повишаване на пригодността за заетост. Като насърчава по-доброто функциониране на трудовите пазари чрез засилване на транснационалната географска мобилност на работниците, ЕСФ следва по-специално да предоставя подкрепа на дейностите на EURES (дейностите на мрежата на Европейските служби по заетостта) във връзка с наемането на работа и свързаните с него услуги по информиране, консултиране и ориентиране на национално и трансгранично равнище. Операциите, финансирани от ЕСФ, следва да са в съответствие с член 5, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз, съгласно който никой не може да бъде заставян да извършва принудителен или задължителен труд.
(6)
ЕСФ следва също да насърчава социалното приобщаване и да предотвратява и води борба с бедността, така че да се прекъсне затвореният кръг на неравностойното положение между поколенията, което предполага мобилизирането на цял набор политики, насочени към лицата в най-неравностойно положение независимо от тяхната възраст,включително деца, бедни трудещи се и по-възрастни жени. Следва да се обърне особено внимание на участието на търсещите убежище и бежанците. ЕСФ може да се ползва за подобряване на достъпа до достъпни, устойчиви и висококачествени услуги от общ интерес, по-специално по отношение на здравните услуги, услугите в областта на заетостта и обучението, услугите за бездомните, грижите по отглеждане на деца извън рамките на училищата, детегледаческите услуги и дългосрочните грижи. Подпомаганите услуги могат да бъдат публични, частни и/или предоставяни от съответните общности, както и да се предоставят от различни видове доставчици, а именно публични администрации, частни дружества, социални предприятия, неправителствени организации.
(7)
ЕСФ следва да се справи с преждевременното напускане на училище, да насърчава равния достъп до висококачествено образование, да инвестира в професионалното образование и обучение, да подобрява системите за образование и обучение спрямо пазара на труда и да подобрява ученето през целия живот, включващо формални, неформални и неофициални процеси на изучаване.
(8)
В допълнение към тези приоритети, в по-слабо развитите региони и държави-членки и с оглед повишаване на икономическия растеж и възможностите за заетост следва да бъде подобрена ефикасността на публичната администрация на национално и регионално равнище, както и възможността публичната администрация да действа като активен участник. Следва да бъде засилен институционалният капацитет на заинтересованите страни, в това число и неправителствените организации, които изпълняват политики в областта на заетостта, образованието, обучението и социалната сфера, включително в областта на недискриминацията.
(9)
Подпомагането по инвестиционен приоритет "Водено от общностите местно развитие" може да допринесе за всички тематични цели, изложени в настоящия регламент. Подпомаганите от ЕСФ стратегии за водено от общностите местно развитие следва да бъдат приобщаващи по отношение на намиращите се на територията лица в неравностойно положение, както по отношение на управлението на местната група за действие, така и по отношение на съдържанието на стратегията.
(10)
Същевременно е от основно значение да се подкрепя развитието и конкурентоспособността на микро-, малките и средните предприятия на Съюза и да се гарантира, че чрез придобиване на подходящи умения и чрез възможности за учене през целия живот хората могат да се адаптират към новите предизвикателства като преминаването към икономика, основана на знанието, стратегията в областта на цифровите технологии и прехода към икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и с по-висока енергийна ефективност. При осъществяването на своите първостепенни тематични цели ЕСФ следва да допринесе за преодоляването на тези предизвикателства. В този контекст ЕСФ следва да подкрепя прехода на работната сила от образование към заетост, насочен към по-екологосъобразни умения и работни места, както и следва да се справи с недостига на умения, включително в секторите на енергийната ефективност, възобновяемата енергия и устойчивия транспорт. ЕСФ следва също да допринася за развитие на културните и творческите умения. Социално-културният, креативният и културният сектор са важни за косвеното справяне с целите на ЕСФ; поради тази причина техният потенциал следва по-добре да бъде включен в проектите и програмирането на ЕСФ.
(11)
Като се има предвид продължаващата необходимост от усилия за преодоляване на проблема с младежката безработица в Съюза като цяло, за най-засегнатите региони следва да бъде създадена инициатива за младежка заетост (ИМЗ). В тези региони ИМЗ следва да осигурява подкрепа на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са безработни или неактивни, като засили и ускори предоставянето на дейностите, които получават финансово подпомагане от ЕСФ. За ИМЗ следва да бъдат специално разпределени допълнителни средства, като по линия на ЕСФ в най-засегнатите региони следва да бъдат заделени средства в същия размер. ИМЗ следва да бъде насочена към конкретни лица, а не към структури, и да играе допълваща роля по отношение на другите финансирани по линия на ЕСФ операции и национални действия, насочени към млади хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са неактивни или безработни, включително чрез прилагането на гаранцията за младежта в съответствие с препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4), според която младите хора следва да получат качествено предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в срок от четири месеца след попадането в положение на безработен или напускането на формалното обучение. ИМЗ може също да подпомага действия, насочени срещу ранното напускане на училище. Достъпът до социални придобивки за младите хора и техните семейства или лица на издръжка не следва да зависи от участието на младите хора в ИМЗ.
(12)
ИМЗ следва изцяло да бъде включена в графика на ЕСФ, но когато е целесъобразно, следва да се предвидят подходящи конкретни разпоредби, свързани с ИМЗ, с оглед постигането на нейните цели. В частност, необходимо е да се опрости и улесни прилагането на ИМЗ, по-специално по отношение на разпоредбите за финансово управление и мерките за тематична концентрация. С цел да гарантира, че резултатите от ИМЗ са ясно показани и съобщени следва да се предвидят специфичен мониторинг и оценка, както и мерки за информиране и публичност. Младежките организации следва да участват в обсъжданията в мониторинговите комитети относно подготовката и прилагането, включително оценката на ИМЗ.
(13)
Приносът на ЕСФ към стратегията „Европа 2020“ следва да се основава на по-силна концентрация на оказваната подкрепа върху приоритетите на Съюза. Установява се минимален дял на ЕСФ от финансирането по кохезионната политика, в съответствие с член 92, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. ЕСФ следва по-специално да увеличи предоставяната подкрепа за борба срещу социалното изключване и бедността чрез заделяне на специално предназначени за това средства, от минимум 20 % от общите средства по линия на ЕСФ за всяка държава-членка. Изборът и броят на инвестиционните приоритети, които ще получат подкрепа по линия на ЕСФ, следва също да бъдат ограничени, в съответствие със степента на развитие на подпомаганите региони.
(14)
С цел да се гарантира по-точен мониторинг и по-добра оценка на постигнатите на равнището на Съюза резултати чрез действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, в настоящия регламент следва да бъде установен общ набор от показатели за изпълнението и резултатите. Тези показатели следва да съответстват на инвестиционния приоритет и вида на действието, подкрепяно съгласно настоящия регламент, както и приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 1303/2013. Показателите следва да бъдат допълнени при необходимост от специфични за програмата показатели за изпълнението и/или резултатите.
(15)
Държавите-членки се насърчават да докладват за въздействието на инвестициите по линия на ЕСФ върху равните възможности, равнопоставения достъп и интеграцията на маргинализираните групи по отношение на всички оперативни програми.
(16)
Като имат предвид изискванията за защита на данните, свързани със събирането и съхраняването на чувствителни данни относно участниците, държавите-членки и Комисията следва редовно да оценяват ефективността, ефикасността и въздействието на подпомагането от ЕСФ по отношение на насърчаването на социалното приобщаване и борбата с бедността, в частност във връзка с лица в неравностойно положение като ромите. Държавите-членки се насърчават да докладват за финансирани от ЕСФ инициативи в националните доклади в социалната област, приложени към националните програми за реформа, по-специално във връзка с маргинализирани общности като ромите и мигрантите.
(17)
Осъществяването на действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, по ефикасен и ефективен начин зависи от доброто управление и партньорството между всички съответни териториални и социално-икономически участници, като се вземат предвид субектите, действащи на регионално и местно равнище, и по-специално обединяващите сдружения, представляващи местните и регионалните органи, организираното гражданско общество, икономическите и, по-специално, социалните партньори и неправителствените организации. Следователно държавите-членки следва да осигурят участието на социалните партньори и на неправителствените организации в стратегическото управление на ЕСФ, от формулирането на приоритетите за оперативните програми до изпълнението и оценката на резултатите от ЕСФ.
(18)
Държавите-членки и Комисията следва да вземат необходимите мерки изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, да допринася за насърчаване на равнопоставеността на жените и мъжете в съответствие с член 8 от ДФЕС. Данните от проведените оценки показват, че е важно аспектът за целите за равнопоставеност на половете да бъде вземан предвид на всяко едно равнище и на всички етапи от подготовката, мониторинга, изпълнението и оценката на оперативните програми по своевременен и последователен начин, като същевременно се гарантира предприемането на конкретни действия за насърчаване на равенството между половете, икономическата независимост на жените, образованието и повишаването на квалификацията, както и реинтеграцията на пострадали от насилие жени на пазара на труда и в обществото.
(19)
В съответствие с член 10 от ДФЕС изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, следва да допринесе за борбата с дискриминацията, основана на пол, расова или етническа принадлежност, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, като се отделя специално внимание на лицата, които са обект на многостранна дискриминация. Дискриминация, основана на пола, следва да се разбира в широк смисъл, така че да се обхванат други, свързани с пола аспекти, в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ следва също да допринесе за насърчаването на равните възможности. ЕСФ следва да подкрепя изпълнението на задължението на Съюза, поето съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, във връзка, inter alia, с образованието, работата, заетостта и достъпността. ЕСФ следва също така да подпомага прехода от грижи, предоставяни от институциите, към грижи, предоставяни от съответните общности. ЕСФ не следва да подкрепя действия, които допринасят за сегрегация или социално изключване.
(20)
Подкрепата за социалните иновации допринася за това политиките да отговорят по-добре на социалните промени. ЕСФ следва да насърчава и подкрепя иновативни социални предприятия и предприемачи, както и иновативни проекти, реализирани от неправителствени организации и други субекти, работещи в областта на социалната икономика. По-специално изпитването и оценяването на иновативните решения преди по-широкото им прилагане е от основно значение за подобряване на ефикасността на политиките и следователно е аргумент за предоставяне на специфична подкрепа от ЕСФ. При условие че докажат своята ефективност, иновативните решения биха могли да включват, разработване на социални показатели като например социалното етикетиране.
(21)
Транснационалното сътрудничество има значителна добавена стойност и поради това следва да бъде подкрепяно от всички държави-членки с изключение на надлежно обосновани случаи като се взема предвид принципът на пропорционалност. Необходимо е също така да се засили ролята на Комисията за улесняване на обмена на опит и за координиране на изпълнението на съответните инициативи.
(22)
С цел укрепването на интегриран и цялостен подход по отношение на заетостта и социалното приобщаване ЕСФ следва да подпомага хоризонтални и основаващи се на териториален принцип партньорства.
(23)
Мобилизирането на регионалните и местните заинтересовани страни следва да спомогне за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи цели. Териториалните пактове, местните инициативи за заетост и социално приобщаване, устойчивите и приобщаващи стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони и стратегиите за устойчиво развитие на градовете могат да бъдат използвани и да получат подкрепа с цел при подготовката и изпълнението на оперативните програми да се включат по-активно регионалните и местните органи, градовете, социалните партньори и неправителствените организации.
(24)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 се предвижда правилата за допустимост на разходите да се установяват на национално ниво с някои изключения, за които е необходимо да се определят специфични разпоредби по отношение на ЕСФ.
(25)
За опростяване на използването на ЕСФ и намаляване на риска от грешки и предвид специфичността на операциите, подкрепяни от ЕСФ, е целесъобразно да се определят разпоредби, които допълват Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на допустимостта на разходите.
(26)
Използването на стандартни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единна ставка следва да доведе до опростяване за бенефициерите и до намаляване на административната тежест за всички партньори по проекти на ЕСФ.
(27)
Важно е да се осигури доброто финансово управление на всяка оперативна програма и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за ползвателите начин. Държавите-членки следва да се въздържат от добавяне на правила, които усложняват използването на финансовите средства от бенефициера.
(28)
Държавите-членки и регионите следва да бъдат насърчавани да прибягват до ЕСФ чрез финансови инструменти с цел осигуряване на подкрепа, например за студенти, за създаване на работни места, мобилност на работниците, социално приобщаване и социално предприемачество.
(29)
ЕСФ следва да допълва други програми на Съюза и следва да се развие тясно взаимодействие между ЕСФ и други финансови инструменти на Съюза.
(30)
Инвестициите в човешки капитал са основният лост, на който Съюзът може да разчита, за да гарантира своята конкурентоспособност на международно равнище и за да постигне устойчиво възстановяване на своята икономика. Никоя инвестиция не може да доведе до структурни реформи, ако не е съпроводена от последователна, ориентирана към растежа стратегия за развитие на човешкия капитал. Следователно трябва да се гарантира, че по време на периода на програмиране 2014-2020 г. средствата, предназначени за подобряване на уменията и повишаване на равнищата на заетост, позволяват провеждането на дейности с подходящ мащаб.
(31)
На Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми и на максималния им размер в зависимост от различните видове операции. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(32)
При управлението на ЕСФ Комисията се подпомага от Комитета, посочен в член 163 от ДФЕС.
(33)
Тъй като настоящият регламент заменя Регламент (ЕС) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5), посоченият регламент следва да бъде отменен. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или промяната на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие следва да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване. Заявленията за получаване на помощ, представени или одобрени в рамките на Регламент (ЕО) № 1081/2006, следва да останат в сила,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
В настоящия регламент се определят задачите на Европейския социален фонд (ЕСФ), включително инициативата за младежка заетост (ИМЗ), и обхватът на предоставяното от него подпомагане, съдържат се специфични разпоредби и се установяват видовете допустими разходи, по отношение на които може да бъде предоставено подпомагане.
Член 2
Задачи
1. ЕСФ насърчава постигането на високи нива на заетост и на качество на работните места, подобрява достъпа до пазара на труда, предоставя подкрепа за географската и професионалната мобилност на работниците и улеснява тяхното адаптиране към промените в промишлеността и промените в системата на производство, необходими за устойчиво развитие, стимулира постигането на високо ниво на образование и обучение за всички и подпомага прехода от образование към трудова заетост за младите хора, води борба с бедността, подобрява социалното приобщаване и насърчава равенството между половете, недискриминацията и равните възможности, като по този начин допринася за изпълнение на приоритетите на Съюза за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
2. ЕСФ осъществява задачите си, предвидени в член 1, като предоставя подкрепа на държавите-членки в усилията им за изпълнение на приоритетите и водещите цели на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията „Европа 2020“) и дава възможност на държавите-членки да се справят с конкретните предизвикателства пред тях по отношение на постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. ЕСФ предоставя подкрепа за разработването и изпълнението на политики и действия във връзка със своите задачи, като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, а когато е целесъобразно, на национално равнище, националните програми за реформа, както и други приложими национални стратегии и доклади.
3. Дейността на ЕСФ е в полза на хората, включително лицата в неравностойно положение като трайно безработните, хората с увреждания, мигрантите, етническите малцинства, маргинализираните общности, както и хората от всички възрастови групи, изправени пред бедност и социална изолация. ЕСФ също така предоставя подкрепа на работници, предприятия, включително субекти в областта на социалната икономика, и предприемачи, както и на системи и структури, за да улесни адаптирането им към нови предизвикателства, включително нарастващото несъответствие на уменията, и да насърчи доброто управление, социалния напредък и провеждането на реформи, по-специално в областта на заетостта, образованието, обучението и социалните политики.
Член 3
Обхват на подкрепата
1. В рамките на тематичните цели по член 9, първа алинея, точки 8, 9, 10 и 11 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, които отговарят на букви а), б), в) и г) от настоящия параграф и съгласно задачите си, ЕСФ предоставя подкрепа за следните инвестиционни приоритети:
а)
за тематичната цел „насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа на мобилността на работната сила”:
i)
достъп до заетост за търсещите работа и за неактивните лица, включително трайно безработни и лица, отдалечени от пазара на труда, а също и чрез местни инициативи за заетост и подкрепа за мобилността на работната сила;
ii)
устойчиво интегриране на пазара на труда на младите хора, в частност, тези които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, включително младите хора, изложени на риск от социално изключване и младите хора от маргинализирани общности, включително чрез прилагане на гаранцията за младежта;
iii)
самостоятелна заетост, предприемачество и създаване на предприятия, включително иновативни микро-, малки и, средни предприятия;
iv)
равенство между мъжете и жените във всички области, включително в достъпа до заетост,напредъка в кариерата, съчетаване на професионалния и личния живот и насърчаване на равно заплащане за равен труд;
v)
приспособяване на работниците, предприятията и предприемачите към промените;
vi)
активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве;
vii)
Модернизиране на институциите на пазара на труда, като публични и частни служби по заетостта и повишаване на адекватността спрямо потребностите на пазара на труда, включително чрез действия за повишаване на транснационалната мобилност на работната сила, както и чрез схеми за мобилност и по-добро сътрудничество между институциите и съответните заинтересовани страни.
б)
за тематичната цел „насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация”:
i)
активно приобщаване, включително с оглед насърчаване на равните възможности и активното участие и по-добрата пригодност за заетост;
ii)
социално-икономическа интеграция на маргинализирани общности като ромите;
iii)
борба срещу всички форми на дискриминация и насърчаване на равенството на възможностите;
iv)
повишаване на достъпа до услуги, които са на достъпна цена, устойчиви и висококачествени, включително здравни и социални услуги от общ интерес;
v)
насърчаване на социалното предприемачество и на професионалната интеграция в социалните предприятия и насърчаване на социалната и солидарна икономика с цел улесняване на достъпа до заетост;
vi)
стратегии за водено от общностите местно развитие;
в)
за тематичната цел „инвестиране в образование, обучение и професионално обучение за придобиване на умения и обучение през целия живот“:
i)
намаляване и предотвратяване на преждевременното напускане на училище и насърчаване на равния достъп до висококачествено предучилищно, основно и средно образование, включващоформални, неформални и неофициални процеси на изучаване за повторно включване в образователната и обучителната система;
ii)
подобряване на качеството и ефикасността на и достъпа до висшето и равностойното на него образование с цел увеличаване на участието и подобряване на равнищата на образование, по-специално за групите в неравностойно положение;
iii)
подобряване на равния достъп до възможностите за учене през целия живот за всички възрастови групи във формален, неформален и неофициален вид, осъвременяване на познанията, уменията и компетенциите на работната ръка, както и насърчаване на гъвкави процеси на учене, включително чрез професионална ориентация и валидиране на придобитите компетенции;
iv)
подобряване на системите за образование и обучение спрямо пазара на труда, улесняване на прехода от образование към работа и укрепване на професионалното образование и системите на обучение, както и тяхното качество, включително чрез механизми за предвиждане на уменията, адаптиране на учебните програми и създаване и развитие на основаващи се на работата системи за учене, включително двойни системи на учене и схеми за чиракуване;
г)
за тематичната цел „засилване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересовани страни и ефикасна публична администрация”:
i)
инвестиции в институционален капацитет и в ефикасността на публичните администрации и публичните услуги на национално, регионално и местно равнище с цел осъществяването на реформи и постигането на по-добро регулиране и добро управление;
Този инвестиционен приоритет е приложим само в държави-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд или в държавите-членки, които имат един или повече региони от ниво 2 по NUTS, посочени в член 90, параграф 2, буква a) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
ii)
изграждане на капацитет по отношение на всички заинтересовани страни, които изпълняват политики в областта на образованието, ученето през целия живот, обучението и политиките в областта на заетостта или социалната сфера, включително чрез секторни и териториални пактове за мобилизиране с цел осъществяването на реформи на национално, регионално и местно равнище.
2. Посредством инвестиционните приоритети, изброени в параграф 1, ЕСФ допринася също и за другите тематични цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, основно чрез:
а)
подкрепа за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, чрез подобряване на системите за образование и обучение, необходимо за адаптирането на уменията и квалификацията, повишаване квалификацията на работната сила и създаването на нови работни места в секторите, свързани с околната среда и енергетиката;
б)
повишаване на достъпността, използването и качеството на информационните и комуникационните технологии чрез развитие на електронната грамотност и електронното обучение и инвестициите в електронното приобщаване, електронните умения и свързаните с тях предприемачески умения;
в)
Стимулиране на изследванията, технологичното развитие и иновациите чрез развиване на следдипломното образование и предприемаческите умения, обучението на изследователи, свързването в мрежи на дейности и партньорства между висшите учебни заведения, центровете за научни изследвания и технологии и предприятията;
г)
Повишаване на конкурентоспособността и устойчивостта в дългосрочен план на малките и средни предприятия чрез насърчаване на адаптивността на предприятията, ръководните кадри и работниците, увеличаване на инвестициите в човешки капитал, както и насърчаване на организации, предоставящи практически насочено професионално обучение и обучение.
Член 4
Съгласуваност и тематична концентрация
1. Държавите-членки гарантират, че стратегията и действията, предвидени в оперативните програми, са съгласувани и отговарят на предизвикателствата, набелязани в националните програми за реформа, както и, когато това е уместно, в техните други национални стратегии за борба с безработицата, бедността и социалното изключване и също така в съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, с цел да се допринесе за постигане на водещите цели на стратегията „Европа 2020“, свързани със заетостта, образованието и намаляването на бедността.
2. Най-малко 20 % от общите средства по линия на ЕСФ във всяка държава-членка се отпускат за тематичната цел „Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация“, установена в член 9, първа алинея, точка 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Държавите-членки прилагат тематичната концентрация в съответствие с посочените по-долу условия:
а)
по отношение на по-силно развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 80 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
б)
по отношение на регионите в преход държавите-членки концентрират най-малко 70 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
в)
по отношение на по-слабо развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 60 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
4. Приоритетните оси, посочени в член 11, параграф 1, се изключват при изчисляването на процентните ставки, предвидени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 5
Показатели
1. Общите показатели за изпълнение и за резултати, посочени в приложение I към настоящия регламент и, когато това е уместно, специфичните за програмата показатели, се използват в съответствие с член 27, параграф 4 и член 96, параграф 2, буква б), подточки ii) и iv) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Всички общи показатели за изпълнение и за резултати се докладват за всички инвестиционни приоритети. Показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се докладват в съответствие с параграф 2 от настоящия член. Когато това е приложимо данните се разбиват по пол.
По отношение на общите показатели за изпълнение и на показателите за изпълнение по отделните програми за базовите стойности се задава нула. Където е приложимо с оглед естеството на операциите, които се подкрепят, кумулативните количествено определени целеви стойности за тези показатели се определят за 2023 г. Показателите за изпълнение се изразяват в абсолютни стойности.
По отношение на общите показатели за резултати и на показателите за резултати по отделните програми, за които са били определени кумулативните количествено определени целеви стойности за 2023 г., базовите стойности се определят като се използват последните налични данни или други съответни източници на информация. Специфичните за програмата показатели за резултати и свързаните с тях цели могат да имат количествено или качествено изражение.
2. В допълнение към параграф 1, показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се прилагат по отношение на всички операции, за които се предоставя подкрепа по инвестиционните приоритети, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) за прилагането на ИМЗ. На всеки от показателите, определени в приложение II към настоящия регламент, отговаря кумулативна количествено определена целева стойност за 2023 г., както и базова стойност.
3. Заедно с предаването на годишните доклади за изпълнение, всеки управляващ орган предава по електронен път структурираните данни за всяка приоритетна ос с разбивка по инвестиционни приоритети. Данните се внасят за категориите намеса съгласно член 96, параграф 2, буква б), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и показателите за изпълнение и за резултати. Чрез дерогация от член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 предадените данни за общите показатели за изпълнение и за резултати са свързани със стойности за частично или изцяло изпълнени операции.
ГЛАВА II
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРОГРАМИРАНЕ И ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 6
Участие на партньори
1. Участието на партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в изпълнението на оперативните програми, може да бъде под формата на глобални субсидии, както е определено в член 123, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В такъв случай в оперативната програма се посочва частта от оперативната програма, за която се отнася глобалната субсидия, като се включва и примерна разбивка на финансовите средства, отпуснати от всяка приоритетна ос за програмата.
2. За да се поощрява подходящото участие на социалните партньори в действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират, в съответствие с нуждите, отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за дейности по изграждане на капацитет под формата на обучение, мерки за изграждане на мрежи и укрепване на социалния диалог, както и за съвместни дейности със социалните партньори.
3. За да се поощрява подходящото участие на неправителствените организации и техния достъп до действия, подкрепяни по линия на ЕСФ, по-специално в областта на социалното приобщаване, равенството между половете и равните възможности, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за изграждане на капацитет по отношение на неправителствените организации.
Член 7
Насърчаване на равенството между мъжете и жените
Държавите-членки и Комисията насърчават равенството между мъжете и жените чрез интегриране, както е посочено в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 по време на подготовката, прилагането, мониторинга и оценката на оперативните програми. Чрез ЕСФ държавите-членки и Комисията предоставят също така подкрепа за конкретни целеви действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, както е посочено в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от настоящия регламент, с цел увеличаване на устойчивата трудова заетост и напредък на жените в тази сфера, като по този начин се води борба с феминизирането на бедността, намалява се сегрегацията въз основа на пола, води се борба със стереотипите по отношение на пола на пазара на труда и в сферата на образованието и обучението и се насърчава съчетаването на професионалния и личния живот на всички, както и равномерното разпределение на семейните отговорности между жените и мъжете.
Член 8
Насърчаване на равните възможности и недискриминацията
Държавите-членки и Комисията насърчават равните възможности за всички, без дискриминация, основана на пол, раса или етнически произход, религия или убеждения, увреждания, възраст или сексуална ориентация, чрез интегрирането на принципа на недискриминация, посочен в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Посредством ЕСФ, държавите-членки и Комисията също така подкрепят специфични действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, посочени в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква б), подточка iii) от настоящия регламент. Тези дейности са насочени към борба с всички форми на дискриминация, а също и към подобряване на достъпността за хората с увреждания, с цел да се подобри интеграцията на пазара на труда, в образованието и обучението, като по този начин се засили социалното приобщаване, се намали неравнопоставеността по отношение на образователните постижения и здравния статус, както и се улесни преходът от институционални грижи към грижи в рамките на общността, по-специално за лицата, които са изправени пред многостранна дискриминация.
Член 9
Социални иновации
1. ЕСФ насърчава социалните иновации във всички области в обхвата на действие на ЕСФ, определен в член 3 от настоящия регламент, по-специално с цел изпитване, оценка и прилагане на широка основа на иновативни решения, включително на местно или регионално равнище, в отговор на социалните потребности, с участието на съответните партньори, и по-конкретно социалните партньори.
2. Държавите-членки определят или в техните оперативни програми, или на по-късен етап по време на прилагането им, области за социални иновации в съответствие със специфичните им потребности.
3. Комисията улеснява изграждането на капацитет за социални иновации, по-конкретно чрез подкрепа за взаимно обучение, изграждане на мрежи и разпространение и популяризиране на добри практики и методологии.
Член 10
Транснационално сътрудничество
1. Държавите-членки подкрепят транснационалното сътрудничество с цел насърчаване на взаимното обучение, като така повишават ефективността на политиките, подкрепяни от ЕСФ. Транснационалното сътрудничество включва партньори от най-малко две държави-членки.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки с една единствена оперативна програма, подкрепена от ЕСФ, или с една единствена многофондова оперативна програма, могат, в надлежно обосновани случаи и като отчитат принципа на пропорционалност, по изключение да решат да не подкрепят действия за транснационално сътрудничество,.
3. Държавите-членки, като си партнират със съответните участници, могат да избират теми за транснационално сътрудничество от списък с общи теми, предложен от Комисията и одобрен от Комитета, посочен в член 25 или да изберат други теми, които отговарят на техните конкретни нужди.
4. Комисията улеснява транснационалното сътрудничество по общите теми от списъка, посочен в параграф 3, и когато е целесъобразно - други теми, избрани от държавите-членки, чрез взаимно обучение и чрез провеждане на координирани или съвместни действия. По-конкретно Комисията изгражда платформа на равнището на ЕС с цел улесняване на създаването на транснационални партньорства, обмена на опит, изграждането на капацитет и на мрежи, както и разпространението на съответните резултати и извличането на полза от тях. С цел улесняване на транснационалното сътрудничество Комисията разработва също и координирана рамка за изпълнение, включваща общи критерии за допустимост, вид и график на действията, както и общи методологични подходи за мониторинг и оценка.
Член 11
Специфични за фонда разпоредби, свързани с оперативните програми
1. Чрез дерогация от член 96, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми могат да бъдат установени приоритетни оси за изпълнение на дейностите за социални иновации и транснационално сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент.
2. Чрез дерогация от член 120, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 максималният процент на съфинансиране за дадена приоритетна ос се увеличава с 10 процентни пункта, но не надвишава 100 %, когато цялата приоритетна ос е предназначена за социални иновации или за транснационално сътрудничество, или за комбинация от двете.
3. В допълнение към предвиденото в член 96, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми се установява и приносът на планираните и подкрепяни по линия на ЕСФ дейности:
а)
към тематичните цели, изброени в член 9, първа алинея, точки 1-7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по приоритетни оси, когато е целесъобразно;
б)
към социалните иновации и транснационалното сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент, когато те не са включени в специално предвидена за тях приоритетна ос.
Член 12
Специални разпоредби относно разглеждането на териториални особености
1. ЕСФ може да предоставя подкрепа за стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони, както е посочено в членове 32, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, териториални пактове и местни инициативи за заетост, включително за заетост на младите хора, образование и социално приобщаване, както и за интегрирани териториални инвестиции (ИТИ), както е посочено в член 36 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. В допълнение на интервенциите по линия на ЕФРР, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6), ЕСФ може да предоставя подкрепа за устойчиво градско развитие чрез стратегии, в които се определят интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните и социалните предизвикателства пред градските райони, посочени от държавите-членки, въз основа на принципите, установени в съответните им споразумения за партньорство.
ГЛАВА III
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ
Член 13
Допустимост на разходите
1. ЕСФ предоставя подкрепа за допустими разходи, които както е посочено в член 120, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да включват финансови средства, постъпили от работодатели и работници.
2. ЕСФ може да предоставя подкрепа за разходи за операции, които се осъществяват извън програмния район, но в рамките на Европейския съюз, при условие че са изпълнени следните две условия:
а)
операцията е в полза на областта, обхваната от програмата;
б)
задълженията на органите по оперативната програма във връзка с управлението, контрола и одита на операцията се изпълняват от органите, отговорни за оперативната програма, по линия на която се подкрепя съответната операция, или те се споразумяват с органите на държавата-членка, в която се изпълнява операцията, при положение че в тази държава-членка са изпълнени задълженията във връзка с управлението, контрола и одита на операцията са изпълнени.
3. В размер до 3 % от бюджета на оперативна програма по ЕСФ или на частта на ЕСФ от многофондова оперативна програма, разходите, направени извън границите на Съюза са допустими за участие от страна на ЕСФ, при условие че те се отнасят до тематичните цели в съответствие с член 3, параграф 1, буква а) или член 3, параграф 1, буква в), и при условие, че съответният мониторингов комитет е дал съгласието си за съответната операция или съответните видове операции.
4. В допълнение към разходите, посочени в член 69, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите по закупуване на инфраструктура, земя и недвижимо имущество също не са допустими за участие от страна на ЕСФ.
5. Приносът в натура под формата на надбавки или заплати, изплатени от трета страна в полза на участниците в дадена операция, може да бъде допустим за участие от страна на ЕСФ, при положение че приносът в натура е извършен в съответствие с националните правила, включително счетоводните правила и не надхвърля размера на разходите, поети от третата страна.
Член 14
Варианти за опростено отчитане на разходите
1. В допълнение към възможностите, посочени в член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията може да възстанови платените от държавите-членки разходи въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, определени от Комисията. Сумите, изчислени на тази основа, се считат за публична подкрепа, изплатена на бенефициерите, и за допустим разход за целите на прилагането на Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За изпълнението на целта, посочена в първата алинея, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 24 по отношение на видовете обхванати операции, определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми, както и техния максимален размер, който може да бъде актуализиран в съответствие с приложимите общоприети методи, като се взема надлежно предвид опитът, натрупан по време на предишния програмен период.
Основната цел на финансовите одити е да се провери дали условията за възстановяване на суми от Комисията въз основа на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми са били изпълнени.
Когато се използва финансиране въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, при предоставянето на подкрепа за операциите държавата-членка може да прилага своите собствени счетоводни практики. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1303/2013 подобни счетоводни практики и получените въз основа на тях суми не подлежат на одит от одитния орган или от Комисията.
2. В съответствие с разпоредбите на член 67, параграф 1, буква г) и параграф 5, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 може да бъде използвана единна ставка в размер на 40 % от допустимите преки разходи за персонал, за да се покрият останалите допустими разходи за дадена операция, без да се изисква държавата-членка да прави изчисления за определянето на приложимата ставка.
3. В допълнение към методите, посочени в член 67, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато публичната подкрепа за отпускане на безвъзмездни средства и възстановима помощ не превишава 100 000 EUR, сумите, посочени в член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да се определят за всеки отделен случай, чрез позоваване на проектобюджета, съгласуван предварително от управляващия орган.
4. Без да се засяга член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, безвъзмездните средства и възстановима помощ, при които публичната подкрепа не надвишава 50 000 EUR, се предоставят под формата на стандартни таблици за разходите за единица продукт или еднократни суми в съответствие с параграф 1 от настоящия член или с член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или единни ставки, съгласно член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 с изключение на операциите, които се ползват от подкрепа в рамките на схема за държавна помощ. Когато се използва финансиране с единни ставки, разделените по категории разходи, използвани за изчисляване на ставката, могат да бъдат възстановени в съответствие с член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 15
Финансови инструменти
В съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 ЕСФ може да подкрепя действия и политики, попадащи в неговия обхват, чрез финансови инструменти, включително микрокредити и гаранционни фондове.
ГЛАВА IV
ИНИЦИАТИВА ЗА МЛАДЕЖКА ЗАЕТОСТ
Член 16
Инициатива за младежка заетост
ИМЗ подпомага действията за борба с младежката безработица в допустимите региони на Съюза, чрез предоставяне на подкрепа за дейностите, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от настоящия регламент. Тя е насочена към всички млади хора на възраст под 25 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение и живеят в допустимите региони, неактивни са или са безработни,включително трайно безработни, независимо дали са регистрирани като търсещи работа или не. На доброволен принцип държавите-членки могат да решат да разширят целевата група, така че да включва младите хора на възраст под 30 години.
За целите на ИМЗ за 2014-2015г. „допустими региони“ са регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица за младите хора на възраст между 15 и 24 години по-високо от 25 % през 2012 г., а за държавите-членки, в които равнището на безработица сред младите хора се е увеличило с повече от 30 % през 2012 г., регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица по-високо от 20 % през 2012 г.
Средствата за инициативата за младежката заетост (ИМЗ) могат да се преразгледат в посока нагоре за годините 2016-2020 в рамките на бюджетната процедура в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 1311/2013. За определяне на регионите, допустими по ИМЗ за периода 2016-2020 г., препратката към данните от 2012 г. във втора алинея се тълкува като позоваване на последните налични годишни данни. Разбивката на допълнителните средства по държави-членки следва същите стъпки като първоначалното специално разпределение в съответствие с приложение VIII от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Съгласувано с Комисията държавите-членки могат да решат да заделят средства в ограничен размер - максимум 10 % от средствата по линия на ИМЗ, в подкрепа на младите хора, живеещи в подрегиони, в които са налице високи равнища на младежка безработица и които са извън допустимите региони от ниво 2 по NUTS.
Член 17
Тематична концентрация
Специално разпределените за ИМЗ средства не се вземат предвид за целите на изчисляването на тематичната концентрация, посочена в член 4.
Член 18
Програмиране
ИМЗ се включва като част от програмирането по ЕСФ съгласно член 96 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Когато е необходимо, държавите-членки определят уредбата за програмирането за ИМЗ в споразуменията им за партньорство и в оперативните им програми.
По отношение на уредбата за програмирането са възможни една или повече от следните форми:
а)
специална оперативна програма;
б)
специална приоритетна ос в рамките на оперативната програма;
в)
част от една или повече приоритетни оси.
Членове 9 и 10 от настоящия регламент се прилагат и по отношение на ИМЗ.
Член 19
Мониторинг и оценка
1. В допълнение към функциите на мониторинговата комисия, установена вчлен 110 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, поне веднъж годишно мониторинговият комитет разглежда изпълнението на ИМЗ в контекста на оперативната програма и на напредъка, постигнат по отношение на нейните цели.
2. Годишният доклад за изпълнението и окончателният доклад, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за изпълнението на ИМЗ. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Комисията присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
3. Считано от април 2015 г. и през следващите години и едновременно с годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващите органи предават на Комисията по електронен път структурирани данни за всяка приоритетна ос или част от нея, по която се предоставя подкрепа за ИМЗ. Предадените данни относно показателите се отнасят за стойностите на показателите, посочени в приложения I и II от настоящия регламент, и, когато е приложимо, за специфичните за програмата показатели. Те се отнасят до частично или изцяло изпълнени операции.
4. В годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или, когато е приложимо, в доклада за напредъка, посочен в член 111, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в годишния доклад за изпълнението, представен до 31 май 2016 г., се представят основните констатации от посочените в параграф 6 от настоящия член оценки. Докладите също така представят и оценяват качеството на офертите за работа, получени от участниците в ИМЗ, включително млади хора в неравностойно положение, лица от маргинализирани общности и напускащите образованието си без квалификация. Докладите също така представят и оценяват техния напредък за продължаване на образованието, намиране на устойчиви и достойни работни места, или преминаването им към чиракуване или качествени стажове.
5. Докладите за напредъка, посочени в член 52 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за ИМЗ, както и оценка на нейното изпълнение. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 2 от този регламент, и ще присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
6. Най-малко два пъти по време на периода на програмиране се извършва оценка на ефективността, ефикасността и въздействието на предоставяната съвместно от ЕСФ подкрепа и специално разпределените средства за ИМЗ, включително и за изпълнението на гаранцията за младежта.
Първата оценка се извършва до 31 декември 2015 г., а втората оценка - до 31 декември 2018 г.
Член 20
Мерки за информиране и комуникация
1. Бенефициерите гарантират, че на участващите в дадена операция лица изрично се предоставя информация за подкрепата по линия на ИМЗ, предоставяна чрез финансиране от ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Във всеки документ, свързан с изпълнението на операция и който е е изготвен за обществеността или за участниците, включително всяко присъствено или друго удостоверение, се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на ИМЗ.
Член 21
Техническа помощ
Специално разпределените средства за ИМЗ могат да бъдат взети предвид от държавите-членки при изчисляването на границата на общата сума на средствата по линия на фондовете, отпуснати на всяка държава-членка за техническа помощ.
Член 22
Финансова подкрепа
1. В решението на Комисията за приемане на дадена оперативна програма за всяка приоритетна ос се определя максималният размер на специално разпределените средства за ИМЗ и съответната подкрепа от ЕСФ като обща сума, както и по категории региони. За всяка приоритетна ос съответната подкрепа от ЕСФ трябва да бъде най-малко равностойна на подкрепата от специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Въз основа на сумите, посочени в параграф 1, в решението на Комисията, посочено в параграф 1 се определя и съотношението между категориите региони за подкрепата от ЕСФ за всяка приоритетна ос.
3. Когато ИМЗ се изпълнява чрез конкретна приоритетна ос, която обхваща допустими региони от повече от една категория, по отношение на средствата от ЕСФ се прилага най-високата ставка на съфинансиране.
Изискването за национално съфинансиране не важи по отношение на специално разпределените средства за ИМЗ.
За всяка приоритетна ос общата ставка на съфинансирането, определена в решението на Комисията, посочено в параграф 1, се изчислява, като се взема предвид ставката на съфинансиране за средствата по линия на ЕСФ заедно със специално разпределените средства за ИМЗ.
Член 23
Финансово управление
В допълнение към член 130 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато Комисията възстановява междинни плащания и изплаща окончателното салдо за ИМЗ по приоритетна ос, тя разпределя възстановяваните средства от бюджета на Съюза по равно между ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ. Когато всички специално разпределени средства за ИМЗ са били възстановени, Комисията разпределя оставащото възстановяване от бюджета на Съюза към ЕСФ.
Комисията разпределя възстановяваните средства от ЕСФ между категориите региони съгласно съотношението, определено в член 22, параграф 2.
ГЛАВА V
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 24
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 14, параграф 1, се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 14, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощията. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 14, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 25
Комитет съгласно член 163 от ДФЕС
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитет за ЕСФ“), създаден в съответствие с член 163 от ДФЕС.
2. Членът на Комисията, натоварен да председателства Комитета за ЕСФ, може да делегира тази отговорност на старши служител на Комисията. Секретариатът на Комитета за ЕСФ се осигурява от Комисията.
3. Всяка държава-членка определя един правителствен представител, един представител на организациите на работниците, един представител на организациите на работодателите и по един техен заместник за максимален срок от седем години. При отсъствието на съответния член, заместникът получава автоматично право да участва в обсъжданията.
4. Комитетът за ЕСФ включва по един представител от всяка от организациите, представляващи съответно организациите на работниците и на работодателите на равнището на Съюза.
5. Комитетът за ЕСФ може да покани на заседанията си представители на Европейската инвестиционна банка и на Европейския инвестиционен фонд, както и на съответни организации на гражданското общество, които са без право на глас, ако дневният ред на заседанието налага тяхното участие.
6. Комитетът за ЕСФ:
а)
представя становища по проекти на решения на Комисията във връзка с оперативните програми и програмирането в случай на подкрепа от ЕСФ;
б)
представя становища по планираното използване на техническа помощ за дейностите, финансирани от ЕСФ, както и по други въпроси, от значение за ЕСФ, които оказват влияние върху изпълнението на стратегиите на равнището на Съюза;
в)
одобрява списъка с общите теми за транснационалното сътрудничество, предвидено в член 10, параграф 3.
7. Комитетът за ЕСФ може да излиза със становища по:
а)
въпроси, свързани с приноса на ЕСФ за изпълнението на стратегията „Европа 2020“;
б)
въпроси, свързани с Регламент (ЕС) № 1303/2013, които са от значение за ЕСФ;
в)
въпроси, свързани с ЕСФ, отнесени до него от Комисията, с изключение на въпросите, посочени в параграф 6.
8. Становищата на Комитета за ЕСФ се приемат с абсолютно мнозинство на подадените действителни гласове и се предоставят за сведение на Европейския парламент. Комисията информира Комитета за ЕСФ за това по какъв начин е отчела становищата му.
Член 26
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито изменението, включително цялостната или частичната отмяна на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие продължава да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване.
2. Заявленията за получаване на помощ, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1081/2006 преди 1 януари 2014 г., остават в сила.
Член 27
Отмяна
Без да се засягат разпоредбите, предвидени в член 26 от настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 1081/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствието, изложена в приложение III.
Член 28
Преглед
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент не по-късно от 31 декември 2020 г. в съответствие с член 164 от ДФЕС.
Член 29
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1304/2013/EU RENDELETE
(2013. december 17-én)
az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 164. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A(z) 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározza az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap működésének keretét, és megállapítja különösen a programozásra, monitoringra, értékelésre, irányításra és kontrollra vonatkozó tematikus célkitűzéseket, elveket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA célját és hatályát, valamint a megfelelő, tematikus célkitűzésekre összpontosító beruházási prioritásokat, és meg kell állapítani az ESZA által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.
(2)
Az ESZA célja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 162. cikke által ráruházott feladatoknak megfelelően javítsa a foglalkoztatási lehetőségeket, erősítse a társadalmi kohéziót, küzdjön a szegénység ellen, ösztönözze az oktatást, a készségeket és az egész életen át tartó tanulást, továbbá aktív, átfogó és fenntartható befogadási politikákat alakítson ki, és ezzel - az EUMSZ 174. cikkének megfelelően - hozzájáruljon a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósulásához. Az EUMSZ 9. cikkének megfelelően az ESZA-nak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.
(3)
2010. június 17-én az Európai Tanács arra szólított fel, hogy valamennyi közös politika, így a kohéziós politika is támogassa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiát (a továbbiakban: Európa 2020 stratégia). Annak biztosítására, hogy az ESZA teljes összhangban álljon az említett stratégia célkitűzéseivel, különös tekintettel a foglalkoztatás, az oktatás, a képzés és a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén meghatározott célkitűzésekre, az ESZA-nak támogatnia kell a tagállamokat, figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdésének és 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, vonatkozó Európa 2020 integrált iránymutatásokat és vonatkozó országspecifikus ajánlásokat, valamint - adott esetben - nemzeti szinten a nemzeti foglalkoztatási stratégiákkal, a nemzeti szociális jelentésekkel, a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal és a fogyatékosságal élőkre vonatkozó nemzeti stratégiákkal alátámasztott nemzeti reformprogramokat. Az ESZA-nak a kiemelt kezdeményezések - különösen az „Új készségek és munkahelyek menetrendje”, a„Mozgásban az ifjúság” és „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja” - végrehajtásának releváns részeihez is hozzá kell járulnia. Az ESZA-nak támogatnia kell a „Digitális menetrend” kezdeményezésben és az „Innovatív Unió” kezdeményezésben szereplő releváns tevékenységeket is.
(4)
A gazdasági globalizáció, a technológiai változások, a munkaerő fokozatos elöregedése és néhány ágazatban és régióban a szakképzett és más munkaerő egyre növekvő hiánya következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. E kihívásokat csak tetézte a közelmúltban kezdődött gazdasági és pénzügyi válság, amelynek - különösen a fiatalok és más hátrányos helyzetű személyek, például a bevándorlók és a kisebbségek körében - nagyfokú munkanélküliség volt a következménye.
(5)
Az ESZA feladata a foglalkoztatás ösztönzése, a munkaerőpiacra való belépés javítása - különös tekintettel a munkaerőpiactól legtávolabb állókra -, és az önkéntes munkavállalói mobilitás támogatása. Az ESZA-nak támogatnia kell az aktív és egészséges idősödést, többek között innovatív munkaszervezeti formák révén, ösztönözve a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint növelve a foglalkoztathatóságot. A munkaerőpiacok jobb működését az ESZA-nak a munkavállalók határokon átnyúló földrajzi mobilitásának ösztönzése révén kell elősegítenie, e célból az ESZA-nak támogatnia kell különösen az EURES tevékenységeit (az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózat tevékenységeit) a munkaközvetítéssel és a megfelelő tájékoztatási, tanácsadási és útmutatási szolgáltatásokkal kapcsolatban, nemzeti és határokon átívelő szinten. Az ESZA által finanszírozott műveleteknek meg kell felelniük az Európai Unió Alapjogi Chartája 5. cikke (2) bekezdésének, amely kimondja, hogy senkit sem lehet kényszermunkára vagy kötelező munkára igénybe venni.
(6)
Az ESZA-nak támogatnia kell a társadalmi befogadást, valamint meg kell előznie és küzdenie kell a szegénység ellen a generációkon átívelő hátrányos helyzetből való kitörés érdekében, amely magában foglalja a leghátrányosabb helyzetben lévő, bármilyen korú személyeket, többek között a gyermekeket, a dolgozó szegényeket és az idősebb nőket célzó szakpolitikák mobilizálását. Figyelmet kell fordítani a menedékjogot kérők és a menekültek bevonására. Az ESZA felhasználható a megfizethető, fenntartható és minőségi közérdekű szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés biztosítására, különösen az egészségügyi ellátás, a foglalkoztatási és képzési szolgáltatások, a hajléktalanoknak nyújtott szolgáltatások, az iskolán kívüli ellátás, a gyermekgondozás és a hosszú távú gondozási szolgáltatások terén. A támogatott szolgáltatások lehetnek államiak, magán és/vagy közösségi alapúak, és azokat különböző típusú szolgáltatók - nevezetesen közigazgatási szervek, magánvállalkozások, társadalmi vállalkozások, nem kormányzati szervezetek - nyújthatják.
(7)
Az ESZA-nak kezelnie kell a korai iskolaelhagyás problémáját és elő kell segítenie a jó minőségű oktatáshoz való egyenlő hozzáférést, be kell fektetnie a szakoktatásba és szakképzésbe, javítania kell az oktatási és képzési rendszereknek a munkaerőpiaci igényekhez való igazodását, és támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást, ideértve a formális, nem formális és informális tanulási formákat.
(8)
A gazdasági növekedés és a foglalkoztatási lehetőségek ösztönzése érdekében e prioritások mellett a kevésbé fejlett régiókban és tagállamokban fokozni kell a nemzeti és regionális szintű közigazgatás hatékonyságát, valamint a közigazgatás arra való képességét, hogy proaktív módon lépjen fel. Növelni kell a foglalkoztatás-, oktatás-, képzés- és szociálpolitika kidolgozásában - beleértve a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén - érintettek, többek között a nem kormányzati szervezetek intézményi kapacitását.
(9)
A „közösségvezérelt helyi fejlesztés” beruházási prioritás alapján nyújtott támogatás az e rendeletben meghatározott valamennyi tematikus célkitűzéshez hozzájárulhat. Az ESZA által támogatott közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiáknak befogadóknak kell lenniük a területen élő hátrányos helyzetű személyek tekintetében, mind a helyi akciócsoportok irányítása, mind a stratégia tartalmát illetően.
(10)
Ugyanakkor elengedhetetlen az uniós mikro-, kis- és középvállalkozások fejlődésének és versenyképességének támogatása, és annak biztosítása, hogy az emberek - a megfelelő készségek elsajátítása és az egész életen át tartó tanulás lehetőségei révén - alkalmazkodni tudjanak az olyan új kihívásokhoz, mint a tudásalapú társadalom előtérbe kerülése, a digitális menetrend, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és nagyobb energiahatékonyságú gazdaság felé történő elmozdulás. Az elsődleges tematikus célkitűzések megvalósításával az ESZA-nak hozzá kell járulnia e kihívások megoldásához. Ebben az összefüggésben az ESZA-nak támogatnia kell a munkaerő képzésből foglalkoztatásba történő elmozdulását a környezetbarátabb készségek és munkahelyek irányába, valamint a készségek terén - többek között az energiahatékonyság, a megújuló energia és a fenntartható közlekedés terén - fennálló hiányosságok kezelését. Az ESZA-nak a kulturális és kreatív készségekhez is hozzá kell járulnia. A szocio-kulturális, kreatív és kulturális ágazatok fontosak az ESZA céljainak közvetett módon történő elérésében; ezért az ezekben rejlő lehetőségek jobb integrálását kell megvalósítani az ESZA-projektekben és programokban.
(11)
Tekintettel arra, hogy az Unió egészében a fiatalok munkanélküliségének megoldása érdekében további erőfeszítésekre van szükség, a leginkább érintett régiók számára létre kell hozni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést. A kezdeményezés keretében e régiókban támogatni kell a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat (a továbbiakban: NEET-fiatalok), akik munkanélküliek vagy inaktívak, így támogatva az ESZA-finanszírozás útján támogatott tevékenységek végzését. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára további külön támogatást kell biztosítani, amelyet ESZA-támogatással kell kiegészíteni a leginkább érintett régiókban. Azáltal, hogy inkább egyéneket, mint struktúrákat céloz meg, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés célja, hogy az ifjúsági garancia megvalósítása révén kiegészítse azon, az ESZA által finanszírozott egyéb műveleteket és azon nemzeti intézkedéseket, amelyek a NEET-fiatalokat célozzák meg, az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlással (4) összhangban,amely szerint a fiataloknak a munkahelyük elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapos időszakon belül színvonalas állásajánlatot kell kapniuk, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben kell részesülniük. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogathat a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket is. A fiatal és családja vagy eltartottjai számára nyújtott jóléti juttatásokhoz való hozzáférést nem lehet a fiatalok ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésben való részvételéhez kötni.
(12)
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést teljes mértékben be kell vonni az ESZA programozásába, de adott esetben célkitűzései elérése érdekében elő kell irányozni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel kapcsolatos egyedi rendelkezéseket. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának egyszerűsítésére és elősegítésére van szükség, különösen a pénzügyi irányításra vonatkozó rendelkezések és a tematikus koncentrációra vonatkozó intézkedések tekintetében. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés eredményei világos kimutatásának és közzétételének biztosítása érdekében egyedi monitoring és értékelési, valamint tájékoztatási és közzétételi intézkedéseket kell előirányozni. Az ifjúsági szervezeteket be kell vonni a monitoringbizottságnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előkészítéséről, végrehajtásáról és értékeléséről szóló megbeszéléseibe.
(13)
Az uniós prioritásokra irányuló támogatások nagyobb fokú koncentrációjával az ESZA-nak hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégiához Az ESZA kohéziós politika keretében történő támogatásának minimális részarányát az 1303/2013/EU rendelet 92. cikkének (4) bekezdésével összhangban határozzák meg. Az ESZA-nak - egy külön erre a célra elkülönített minimumösszeg révén, amely az egyes tagállamokat megillető összes ESZA-forrás 20 %-a - mindenekelőtt a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelmet kell fokozottabban támogatnia. Emellett korlátozni kell az ESZA-támogatás beruházási prioritásainak skáláját és számát, a támogatott régiók fejlettségi szintjétől függően.
(14)
Az ESZA által támogatott intézkedésekkel elért uniós szintű eredmények pontosabb monitoringja és jobb értékelése érdekében e rendeletben közös kimeneti- és eredménymutatókat kell meghatározni. E mutatóknak meg kell felelniük az e rendelettel és a(z) 1303/2013/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatott beruházási prioritásnak és intézkedéstípusnak. E mutatókat, amennyiben szükséges, ki kell egészíteni programspecifikus eredmény- és/vagy kimeneti mutatókkal.
(15)
A tagállamok ösztönzést kapnak arra, hogy jelentést tegyenek az ESZA beruházásainak a marginalizálódott csoportok esélyegyenlőségére, egyenlő hozzáférésére és integrációjára gyakorolt hatásairól valamennyi operatív program tekintetében.
(16)
A résztvevők érzékeny adatainak gyűjtésével és tárolásával kapcsolatos adatvédelmi követelményeket figyelembe véve a tagállamok és a Bizottság rendszeresen értékelik az ESZA-támogatás hatékonyságát, eredményességét és hatását a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem tekintetében, különösen az olyan hátrányos helyzetű személyek vonatkozásában, mint a romák. A tagállamok ösztönzést kapnak arra, hogy a nemzeti reformprogramjaikhoz csatolt nemzeti szociális jelentésekben jelentsék be az ESZA által finanszírozott kezdeményezéseket, különösen a marginalizálódott közösségek - mint például a romák és a bevándorlók - vonatkozásában.
(17)
Az ESZA által támogatott intézkedések hatékony és eredményes végrehajtása a jó kormányzáson, továbbá valamennyi érintett területi és társadalmi-gazdasági szereplő partnerségén múlik, figyelembe véve a regionális és helyi szintű szereplőket, különösen a helyi és regionális hatóságokat képviselő ernyőszervezeteket, a szervezett civil társadalmat, a gazdasági és különösen a szociális partnereket és a nem kormányzati szervezeteket. Ennek érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek részvételét az ESZA stratégiai irányításában, az operatív programok prioritásainak meghatározásától a végrehajtásig és az ESZA eredményeinek értékeléséig.
(18)
A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA által finanszírozott prioritások végrehajtása az EUMSZ 8. cikkének megfelelően hozzájáruljon a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításához. Értékelések mutattak rá arra, hogy az operatív programok valamennyi szintjén, valamint e programok időben és következetesen végzett előkészítése, monitoringja, végrehajtása és értékelése valamennyi szakaszában fontos figyelembe venni a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket, egyúttal biztosítva, hogy egyedi intézkedéseket tesznek a nemek közötti egyenlőségnek, a nők gazdasági függetlenségének, az oktatásnak és a továbbképzésnek, illetve az erőszak áldozatául esett nők munkaerő-piaci és társadalmi visszailleszkedésének előmozdítására is.
(19)
Az EUMSZ 10. cikkének megfelelően az ESZA által finanszírozott prioritások végrehajtásának hozzá kell járulnia a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemhez, különös figyelmet fordítva a többszörös megkülönböztetéssel szembesülőkre. A nemi alapon történő megkülönböztetést széles körűen kell értelmezni, oly módon, hogy az - az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban - magában foglalja a nemre vonatkozó egyéb szempontokat. Az ESZA által finanszírozott prioritások végrehajtásának szintén hozzá kell járulnia az esélyegyenlőség előmozdításához. Az ESZA-nak támogatnia kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerinti uniós - többek között az oktatással, munkával, foglalkoztatással és hozzáférhetőséggel kapcsolatos - kötelezettségek teljesítését. Az ESZA-nak ezenkívül támogatnia kell az intézményi ellátásról a közösségi alapú ellátási szolgáltatásokra való áttérést is. Az ESZA nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez.
(20)
A társadalmi innováció támogatása hozzájárul ahhoz, hogy a szakpolitikák erőteljesebben figyelembe vehessék a társadalmi változásokat. Az ESZA-nak ösztönöznie és támogatnia kell az innovatív társadalmi vállalkozásokat és vállalkozókat, valamint a nem kormányzati szervezetek és a szociális gazdaság más szereplői által indított innovatív projekteket. Különösen az innovatív megoldásoknak a további terjesztésüket megelőző tesztelése és értékelése bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA által nyújtott célzott támogatások szükségességét. Az innovatív megoldások közé tartozhat - feltéve, ha hatékonynak bizonyul - a társadalmi hatás mérőszámainak, így például a társadalmi felelősségvállalásra utaló jelöléseknek („social labelling”) a kidolgozása.
(21)
A transznacionális együttműködés jelentős hozzáadott értékkel bír, ezért azt - kivéve azon kellően indokolt esetekben, amelyekben az arányosság elvének figyelembevételére sor kerül - valamennyi tagállamnak támogatnia kell. Erősíteni kell a Bizottságnak a tapasztalatcsere elősegítésében és a releváns kezdeményezések végrehajtásának összehangolásában betöltött szerepét is.
(22)
A foglalkoztatás és a társadalmi befogadás terén való integrált és holisztikus megközelítés előmozdítása érdekében az ESZA-nak támogatnia kell az ágazatok közötti és a területi alapú partnerségeket.
(23)
A regionális és a helyi érdekeltek mobilizálásának elő kell segítenie az Európa 2020 stratégia és az abban foglalt kiemelt célok megvalósítását. A regionális és helyi hatóságoknak, városoknak, szociális partnereknek és nem kormányzati szervezeteknek az operatív programok előkészítésében és végrehajtásában történő aktívabb részvétele érdekében területi paktumok, a foglalkoztatást és a társadalmi befogadást segítő helyi kezdeményezések, a városi és vidéki területeken a közösségvezérelt, fenntartható és befogadó helyi fejlesztési stratégiák és fenntartható városfejlesztési stratégiák is alkalmazhatók és támogathatók.
(24)
A(z) 1303/2013/EU rendelet előírja, hogy a kiadások elszámolhatóságának szabályait - bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében az ESZA-ra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani - nemzeti szinten kell meghatározni.
(25)
Az ESZA igénybevételének egyszerűsítése és a hibalehetőségek csökkentése érdekében, tekintettel az ESZA által támogatott műveletek sajátos jellegére, helyénvaló a(z) 1303/2013/EU rendeletet a kiadások elszámolhatósága tekintetében kiegészítő rendelkezéseket bevezetni.
(26)
Az átalány alapú egységköltségek, egyösszegű átalányok és a százalékban meghatározott általány alapú finanszírozás alkalmazásának a kedvezményezettek számára az egyszerűsítést, és valamennyi ESZA-projektpartner számára a rájuk háruló adminisztratív terhek csökkenését kell maga után vonnia.
(27)
Fontos biztosítani valamennyi operatív program hatékony és eredményes pénzgazdálkodását és a lehető leghatékonyabb és legfelhasználóbarátabb végrehajtását. A tagállamoknak tartózkodniuk kell olyan szabályok bevezetésétől, amelyek a kedvezményezett számára bonyolulttá teszik a pénzeszközök felhasználását.
(28)
A tagállamokat és a régiókat az ESZA további pénzügyi eszközökkel való kiegészítésére kell ösztönözni többek között a diákok támogatása, a munkahelyteremtés, a munkavállalói mobilitás, a társadalmi befogadás és a társadalmi vállalkozások támogatása céljából.
(29)
Az ESZA-nak ki kell egészítenie az egyéb uniós programokat és erős szinergiákat kell teremteni az ESZA és más uniós pénzügyi eszközök között.
(30)
A humántőkébe történő beruházás az a fő eszköz, amelyre az Unió a nemzetközi versenyképességének és fenntartható gazdasági fellendülésének biztosítása céljából támaszkodhat. Semmilyen beruházási forma nem hozhat strukturális reformokat, ha azt nem kíséri koherens és növekedésorientált humántőke-fejlesztési stratégia. Ezért biztosítani kell, hogy a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban a készségek fejlesztésére és a foglalkoztatottság növelésére szánt források lehetővé tegyék megfelelő szintű intézkedések megtételét.
(31)
A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az átalány alapú egységköltségeknek és egyösszegű átalányoknak, valamint azok maximális összegének a művelet típusától függő meghatározása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(32)
A Bizottságot az ESZA igazgatásában az EUMSZ 163. cikkében előírt bizottságnak kell segítenie.
(33)
Mivel e rendelet az 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) helyébe lép, utóbbit hatályon kívül kell helyezni. Mindazonáltal e rendelet nem érintheti az 1081/2006/EK rendelet alapján vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását. Következésképpen e rendeletnek vagy az ilyen egyéb alkalmazandó jogszabálynak 2013. december 31-ét követően is alkalmazandónak kell maradnia az adott támogatásra vagy az érintett műveletekre azok lezárásáig. Az 1081/2006/EK rendelet alapján benyújtott vagy jóváhagyott, támogatás iránti kérelmeknek érvényesnek kell maradniuk.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza az Európai Szociális Alap (ESZA) - többek között az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés - feladatait, az ESZA által nyújtott támogatások körét, az egyedi rendelkezéseket és az elszámolható kiadások típusait.
2. cikk
Feladatok
(1) Az ESZA célja a magas szintű foglalkoztatás és a minőségi munkahelyek előmozdítása, a munkaerőpiachoz való hozzáférés javítása, a munkavállalók földrajzi és foglalkoztatási célú mobilitásának támogatása és az ipari változáshoz, valamint a fenntartható fejlődéshez szükséges termelési rendszerek változásaihoz való alkalmazkodásuk megkönnyítése, a mindenkit megillető, magas színvonalú oktatás és képzés ösztönzése és a fiatalok számára az oktatás és a munkavállalás közötti átmenet megkönnyítése, a szegénység leküzdése, a társadalmi befogadás megerősítése és a nemek közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának előmozdítása, ezáltal hozzájárulva a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésével kapcsolatos uniós prioritások megvalósításához.
(2) Az ESZA az (1) bekezdésben meghatározott feladatait azáltal látja el, hogy támogatja a tagállamokat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiát (a továbbiakban: Európa 2020 stratégia) prioritásainak és kiemelt céljainak megvalósításában, és lehetővé teszi számukra az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése tekintetében előttük álló sajátos kihívások kezelését. Az ESZA támogatja a feladataival összefüggésben álló szakpolitikák és intézkedések kidolgozását és végrehajtását, figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdésének és 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, vonatkozó Európa 2020 integrált iránymutatásokat és vonatkozó országspecifikus ajánlásokat, és adott esetben nemzeti szinten a nemzeti reformprogramokat, valamint egyéb vonatkozó nemzeti stratégiákat és jelentéseket.
(3) Az ESZA az emberek javát szolgálja, ideértve a hátrányos helyzetű személyeket is, például a tartós munkanélkülieket, a fogyatékossággal élőket, a migránsokat, az etnikai kisebbségeket, a marginalizálódott közösségeket és a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett bármilyen korú személyeket. Emellett az ESZA a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak, többek között a szociális gazdaságok szereplőinek és a vállalkozóknak, valamint a különféle rendszereknek és struktúráknak is támogatást nyújt, hogy megkönnyítse az új kihívásokhoz történő alkalmazkodásukat - többek között a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés csökkentését -, és hogy ösztönözze a jó kormányzást, a társadalmi haladást és a reformok végrehajtását, különösen a foglalkoztatás-, az oktatás-, a képzés- és a szociálpolitika területén.
3. cikk
A támogatások köre
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének - az e bekezdés a), b), c) és d) pontjával megegyező - 8., 9., 10. és 11. pontjában meghatározott tematikus célkitűzések keretében, valamint feladatainak megfelelően az ESZA a következő beruházási prioritásokat támogatja:
a)
„A fenntartható és minőségi foglalkoztatás, valamint a munkavállalói mobilitás támogatása” tematikus célkitűzés tekintetében:
i.
az álláskeresők és az inaktív személyek - többek között a tartós munkanélküliek és a munkaerőpiactól távol esők - foglalkoztatáshoz való hozzáférése, többek között a helyi foglalkoztatási kezdeményezések és a munkavállalói mobilitás ösztönzése révén is;
ii.
a fiatalok, különösen a nem foglalkoztatottak, oktatásban és képzésben nem részesülők, közöttük a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett és a marginalizálódott közösségekből jövő fiatalok fenntartható munkaerő-piaci integrációja, többek között az ifjúsági garancia végrehajtása révén;
iii.
önfoglalkoztatás, vállalkozói készség és vállalkozások, közöttük innovatív mikro-, kis- és középvállalkozások létrehozása;
iv.
a nemek közötti egyenlőség minden területen, többek között a foglalkoztatáshoz való hozzáférés és a munkahelyi előmenetel terén, a munka és a magánélet összeegyeztetése és az „azonos munkáért azonos bér” elvének előmozdítása;
v.
a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók alkalmazkodása a megváltozott körülményekhez;
vi.
aktív és egészséges idősödés;
vii.
a munkaerő-piaci intézmények, például az állami és magán foglalkoztatási szolgáltatások modernizálása, és a munkaerő-piaci igényekhez való igazodás javítása, többek között a munkavállalók transznacionális mobilitását ösztönző intézkedések, valamint a mobilitási programok és az intézmények és az érdekeltek közötti együttműködés javítása révén;
b)
„A társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem” tematikus célkitűzés:
i.
az aktív befogadás, többek között az esélyegyenlőség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében;
ii.
a marginalizálódott közösségek - például a romák - társadalmi-gazdasági integrációja;
iii.
a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása;
iv.
a megfizethető, fenntartható és minőségi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés biztosítása, beleértve az egészségügyi szolgáltatásokat és a közérdekű szociális szolgáltatásokat;
v.
a foglalkoztatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a társadalmi vállalkozói szellem, a társadalmi vállalkozásokba történő szakmai integráció és a szociális és szolidáris gazdaság előmozdítása;
vi.
közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák;
c)
„Az oktatásba, és a képzésbe, többek között a szakképzésbe történő beruházás a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás érdekében” tematikus célkitűzés tekintetében a következők révén:
i.
a korai iskolaelhagyók számának csökkentése és a korai iskolaelhagyás megelőzése, valamint a minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítása a koragyermekkori nevelésben, az alap- és középfokú oktatásban, ideértve az oktatásba való visszatérést ösztönző formális, informális és nem formális tanulási formákat is;
ii.
a felsőfokú vagy annak megfelelő szintű oktatás minőségének, hatékonyságának és hozzáférhetőségének javítása az oktatásban való részvétel növelése érdekében, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára;
iii.
az egész életen át tartó tanulás lehetőségeihez való egyenlő hozzáférés javítása minden korcsoport számára formális, informális és nem formális módon egyaránt, a munkavállalók ismereteinek, készségeinek és kompetenciáinak naprakésszé tétele, valamint a rugalmas tanulási formák előmozdítása, többek között a pályaorientáció és a megszerzett kompetenciák elismerése révén;
iv.
az oktatási és képzési rendszerek munkaerő-piaci igényekhez való igazodásának javítása, a tanulásból a munkába történő átmenet megkönnyítése, a szakmai oktatás és a képzési rendszerek megerősítése és minőségének javítása többek között a készségek iránti igény előrejelzésén alapuló mechanizmusok, a tananyagok kiigazítása, a munkaalapú tanulási rendszerek - beleértve a duális tanulási rendszereket és a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket - létrehozása és továbbfejlesztése;
d)
„A hatóságok és az érdekelt felek intézményi kapacitásának javítása és hatékony közigazgatáshoz történő hozzájárulás” tematikus célkitűzés tekintetében:
i.
azon közigazgatási szervek és közszolgálatok intézményi kapacitásának és hatékonyságának növelésébe történő beruházások nemzeti, regionális és helyi szinten, amelyek célja a reformok, a jobb szabályozás és a jó kormányzás megvalósítása.
Ez a beruházási prioritás csak a Kohéziós Alap keretében való támogatásra jogosult tagállamokban alkalmazandó, vagy azokban a tagállamokban, amelyek egy vagy több, a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett NUTS 2 szintű régióval rendelkeznek.
ii.
az oktatással, az egész életen át tartó tanulással és a képzéssel foglalkozó politikák, valamint a foglalkoztatási és szociálpolitika kidolgozásában érintett valamennyi érdekelt kapacitásának kiépítése többek között a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzését célzó ágazati és területi paktumok révén,.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt beruházási prioritásokkal az ESZA hozzájárul a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikkének első bekezdésében felsorolt egyéb tematikus célkitűzések megvalósításához is, különösen a következők által:
a)
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes, erőforrás-hatékony és környezeti szempontból fenntartható gazdaság felé történő elmozdulás támogatása a készségek és képesítéseknek a munkaerő-piaci igényekhez való igazításához szükséges oktatási és képzési rendszerek javítása, a munkavállalók képzési szintjének emelése, valamint a környezettel és energiával foglalkozó ágazatokban történő munkahelyteremtés révén;
b)
az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférésnek és azok használatának és minőségének javítása a digitális jártasság és az e-tanulás fejlesztése, valamint a digitális társadalmi befogadással, a digitális készségekkel és a megfelelő vállalkozói készséggel kapcsolatos beruházások révén;
c)
a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció erősítése posztgraduális képzések és a vállalkozói képességek fejlesztése, kutatói képzési programok, valamint a felsőoktatási intézmények, kutató- és technológiai központok és vállalkozások közötti hálózatépítő tevékenységek és partnerségek révén;
d)
a kis- és középvállalkozások versenyképességének és hosszú távú fenntarthatóságának javítása a vállalkozások, a vezetők és a munkavállalók alkalmazkodóképességének elősegítése, a humántőke-beruházások növelése és a gyakorlatorientált szakmai oktatási és szakképzési intézmények támogatása révén.
4. cikk
Összhang és tematikus koncentráció
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az operatív programok keretében meghatározott stratégia és intézkedések összhangban legyenek és megfeleljenek a nemzeti reformprogramjaikban, valamint adott esetben a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésére irányuló nemzeti stratégiáikban és a vonatkozó, az EUMSZ 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott tanácsi ajánlásokban azonosított kihívásoknak, hogy hozzájáruljanak az Európa 2020 stratégia foglalkoztatással, oktatással és szegénységgel kapcsolatos kiemelt céljainak megvalósításához.
(2) Minden egyes tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20 %-át 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 9. pontjában meghatározott „a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem” tematikus célkitűzés megvalósítására kell elkülöníteni.
(3) A tagállamok a tematikus koncentráció érdekében a következők szerint járnak el:
a)
A fejlettebb régiók esetében a tagállamok az egyes operatív programokra vonatkozó ESZA-allokáció legalább 80 %-át legfeljebb öt, a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásra összpontosítják.
b)
Az átmeneti régiók esetében a tagállamok az egyes operatív programokra vonatkozó ESZA-allokáció legalább 70 %-át legfeljebb öt, a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásra összpontosítják.
c)
A kevésbé fejlett régiók esetében a tagállamok az egyes operatív programokra vonatkozó ESZA-allokáció legalább 60 %-át legfeljebb öt, a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásra összpontosítják.
(4) A 11. cikk (1) bekezdésében említett prioritási tengelyek nem vehetők figyelembe az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott százalékok kiszámításakor.
5. cikk
Mutatók
(1) Az e rendelet I. mellékletében szereplő közös kimeneti- és eredménymutatókat és adott esetben a programspecifikus mutatókat a(z) 1303/2013/EU rendelet 27. cikke (4) bekezdésének és 96. cikke (2) bekezdése b) pontja ii. és iv. alpontjának megfelelően kell alkalmazni. Valamennyi kimeneti- és eredménymutatót minden beruházási prioritás tekintetében be kell jelenteni. Az e rendelet II. mellékletében meghatározott eredménymutatókat e cikk (2) bekezdésével összhangban kell bejelenteni. Az adatokat adott esetben nemek szerinti bontásban kell közölni.
A közös és a programspecifikus kimeneti mutatók esetében a bázisértéket nullára kell beállítani. Amennyiben a támogatott műveletek jellegéből adódóan indokolt, a 2023. évre számszerűsített kumulatív célértékeket kell meghatározni e mutatók tekintetében. A kimeneti mutatókat abszolút értékben kell kifejezni.
Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2023. évre vonatkozóan számszerűsített kumulatív célértéket tűztek ki, a bázisértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok, vagy egyéb vonatkozó információforrás segítségével kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatók és a kapcsolódó célok tekintetében mennyiségi és minőségi célok egyaránt meghatározhatók.
(2) Az (1) bekezdésen túlmenően az e rendelet II. mellékletében meghatározott eredménymutatókat kell alkalmazni a 3. cikk. (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtására irányuló beruházási prioritás keretében támogatott minden művelet esetében. Az e rendelet II. mellékletében meghatározott valamennyi mutatóhoz a 2023. évre vonatkozó számszerűsített kumulatív célértéket és bázisértéket kell kapcsolni.
(3) Az éves végrehajtási jelentésekkel egyidejűleg az irányító hatóságok a prioritási tengelyekre vonatkozóan elektronikus úton beruházási prioritásokra lebontott strukturált adatokat továbbítanak. Az adatokat a(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése b) pontjának vi. alpontjában említett beavatkozási kategóriák, valamint a kimeneti- és eredménymutatók tekintetében kell benyújtani. A(z) 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, a kimeneti- és eredménymutatók tekintetében továbbított adatoknak a részlegesen vagy teljesen végrehajtott műveletek értékeire kell vonatkozniuk.
II. FEJEZET
A PROGRAMOZÁSRA ÉS VÉGREHAJTÁSRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK
6. cikk
Partnerek bevonása
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 5. cikkében említett partnerek részvétele az operatív programok végrehajtásában a(z) 1303/2013/EU rendelet 123. cikkének (7) bekezdésében meghatározott globális támogatások formájában történhet. Ebben az esetben az operatív program keretében megjelölik az operatív program globális támogatás által érintett részét, beleértve a különböző prioritási tengelyek keretében juttatott pénzügyi támogatások indikatív allokációját.
(2) A szociális partnereknek az ESZA által támogatott intézkedésekben való megfelelő szintű részvételének ösztönzése érdekében a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének a), illetve b) pontjában meghatározott régióban vagy valamely, a Kohéziós Alap támogatására jogosult tagállamban működő operatív program irányító hatóságai biztosítják, hogy az ESZA forrásaiból az igényeknek megfelelő összeg kerüljön elkülönítésre a kapacitásépítő tevékenységek számára és azokon belül a képzésekre, a hálózatépítési intézkedésekre, a szociális párbeszéd erősítésére, valamint a szociális partnerek közös tevékenységeire.
(3) A nem kormányzati szervezeteknek az ESZA által, különösen a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség területén támogatott intézkedésekben való megfelelő szintű részvételének ösztönzése és az azokhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének a) illetve b) pontjában meghatározott régióban vagy valamely, a Kohéziós Alap támogatására jogosult tagállamban működő operatív program irányító hatóságai biztosítják, hogy az ESZA forrásaiból megfelelő összeg kerüljön elkülönítésre a nem kormányzati szervezetek kapacitásépítési tevékenységei számára.
7. cikk
A férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítása
A tagállamok és a Bizottság a(z) 1303/2013/EU rendelet 7. cikkében említett általános érvényesítés eszközével előmozdítják a férfiak és nők közötti egyenlőséget az operatív programok előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése tekintetében. Az ESZA-n keresztül a tagállamok és a Bizottság támogatják az e rendelet 3. cikkében és különösen 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett beruházási prioritásokon belüli konkrét célzott intézkedéseket azzal a céllal, hogy fokozzák a nők foglalkoztatásban való fenntartható részvételét és érvényesülési lehetőségeit, így küzdve a női szegénység ellen, csökkentve a nemi alapú munkaerő-piaci szegregációt, küzdve a nemekhez kötődő sztereotípiák ellen a munkaerő-piacon, az oktatásban és a képzésben, elősegítve a munka és a magánélet összeegyeztethetőségét mindenki számára, továbbá ösztönözve a gondozási feladatok férfiak és nők közötti egyenlő megosztását.
8. cikk
Az esélyegyenlőségnek és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának az előmozdítása
A tagállamok és a Bizottság a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a(z) 1303/2013/EU rendelet 7. cikkében említett elve általános érvényesítésével előmozdítják a mindenki számára biztosítandó, a nemen, fajon vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélküli esélyegyenlőséget. Az ESZA-n keresztül emellett a tagállamok és a Bizottság támogatják az e rendelet 3. cikkében, és különösen 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában említett bármely beruházási prioritáson belüli konkrét intézkedéseket is. Ezen intézkedések a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni fellépésre és a fogyatékosságal élő személyeket segítő akadálymentesítésre irányulnak, céljuk e személyek bevonása a foglalkoztatásba, az oktatásba és a képzésbe, és ezáltal a társadalmi integráció elősegítése, az iskolázottság és az egészségi állapot terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentése, valamint az intézményi ellátásról a közösségi alapú ellátási szolgáltatásokra való áttérés támogatása, különös figyelmet fordítva a többszörösen hátrányos megkülönböztetéssel szembesülőkre.
9. cikk
Társadalmi innováció
(1) Az ESZA az e rendelet 3. cikkében meghatározott alkalmazási köréhez tartozó valamennyi területen ösztönzi a társadalmi innovációt, különösen a társadalmi igényekre választ adó innovatív megoldások tesztelése, értékelése és széles körben való, többek között a helyi vagy regionális szintű, az érintett partnerekkel és különösen a szociális partnerekkel együttműködésben történő megvalósítása céljából.
(2) A tagállamok vagy az operatív programok keretében vagy a végrehajtás során egy későbbi időpontban meghatározzák a konkrét igényeiknek megfelelő, társadalmi innovációval kapcsolatos területeket.
(3) A Bizottság - mindenekelőtt az egymástól való tanulás támogatása, hálózatok létrehozása és a bevált gyakorlatok és módszerek terjesztése és támogatása által - elősegíti a társadalmi innováció terén folytatott kapacitásépítést.
10. cikk
Transznacionális együttműködés
(1) A tagállamok - az egymástól való tanulás elősegítése céljából, és ezáltal növelve az ESZA által támogatott politikák eredményességét - támogatják a transznacionális együttműködést. A transznacionális együttműködésben részt vevő partnerek legalább két tagállamból származnak.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az ESZA által támogatott egyetlen operatív programot vagy egyetlen, több alapból finanszírozott operatív programot működtető tagállamok kellően indokolt esetben és az arányosság elvének figyelembevételével kivételesen dönthetnek úgy, hogy nem támogatják a transznacionális együttműködésre irányuló intézkedéseket.
(3) A Bizottság által javasolt, a 25. cikkben említett bizottság által jóváhagyott, közös témaköröket tartalmazó listáról a tagállamok az érintett partnerekkel együttműködésben kiválaszthatják a transznacionális együttműködés témaköreit, vagy egyéb, a konkrét igényeiknek megfelelő témaköröket választhatnak.
(4) A Bizottság az egymástól való tanulás támogatásával, valamint összehangolt vagy együttes intézkedésekkel előmozdítja a (3) bekezdésben említett lista közös témaköreire és adott esetben a tagállamok által kiválasztott egyéb témakörökre irányuló transznacionális együttműködést. A Bizottság a transznacionális partnerségek kiépítésének megkönnyítése, a tapasztalatcsere ösztönzése, a kapacitás- és hálózatépítés elősegítése, valamint a releváns eredmények kiaknázása és terjesztése céljából uniós szintű platformot működtet. Ezenkívül a Bizottság a transznacionális együttműködés megkönnyítése céljából összehangolt végrehajtási keretet dolgoz ki, amely közös elszámolhatósági kritériumokat, az intézkedések típusát és ütemtervét, valamint a monitoring és értékelés közös módszertani megközelítéseit is magában foglalja.
11. cikk
Az alappal kapcsolatos egyedi rendelkezések az operatív programok tekintetében
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az operatív programok prioritási tengelyeket határozhatnak meg ez e rendelet 9. és 10. cikkében említett társadalmi innováció és transznacionális együttműködés megvalósítása tekintetében.
(2) A(z) 1303/2013/EU rendelet 120. cikkének (3) bekezdésétől eltérően a prioritási tengelyek számára nyújtott társfinanszírozás maximális arányát 10 százalékponttal - de 100 %-ot nem meghaladóan - növelik, amennyiben a prioritási tengely egésze társadalmi innovációra vagy transznacionális együttműködésre, illetve ezek együttesére irányul.
(3) A(z) 1303/2013/EU rendelet+ 96. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések mellett az operatív programok meghatározzák az ESZA által támogatott tervezett intézkedések hozzájárulását a következőkhöz:
a)
a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1.-7. pontjában felsorolt tematikus célkitűzések megvalósítása az egyes prioritási tengelyek keretében;
b)
az e rendelet 9. és 10. cikkében említett társadalmi innováció és transznacionális együttműködés, amennyiben ezekre nincs elkülönítve prioritási tengely.
12. cikk
Bizonyos területi jellemzők kezelését szabályozó egyedi rendelkezések
(1) Az ESZA támogathatja a(z) 1303/2013/EU rendelet 32., 33. és 34. cikkében említett, közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat városi és vidéki területeken, a területi paktumokat és a foglalkoztatást - többek között a fiatalok foglalkoztatását -, az oktatást és a társadalmi befogadást segítő helyi kezdeményezéseket, valamint a(z) 1303/2013/EU rendelet+ 36. cikkében említett integrált területi beruházásokat (ITB).
(2) A(z) 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 7. cikkében említett ERFA-beavatkozások kiegészítéseként az ESZA támogathatja a fenntartható városfejlesztést olyan stratégiák révén, amelyek integrált intézkedéseket határoznak meg a partnerségi megállapodásukban meghatározott elvek alapján a tagállamok által meghatározott városi területeket érintő gazdasági, környezeti és társadalmi kihívások kezelésére.
III. FEJEZET
A PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK
13. cikk
A kiadások elszámolhatósága
(1) Az ESZA azon elszámolható kiadásokhoz nyújt támogatást, amelyek a(z) 1303/2013/EU rendelet 120. cikke (2) bekezdése b) pontjában említetteknek megfelelően kiterjedhetnek a munkaadók és a munkavállalók által közösen létrehozott pénzügyi forrásokra.
(2) Az ESZA támogatást nyújthat a programterületen kívül, de az Unió területén belül megvalósuló műveletek tekintetében felmerülő kiadásokhoz, amennyiben teljesül az alábbi két feltétel:
a)
a művelet előnyös a programterületre nézve;
b)
az operatív programért felelős hatóságokra a művelet irányításával, kontrolljával és auditjával kapcsolatosan háruló kötelezettségeket az azon operatív programért felelős hatóságok teljesítik, amelynek keretében az adott művelet támogatásra kerül, vagy ezek a hatóságok megállapodást kötnek a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló tagállam hatóságaival, feltéve hogy az említett tagállamban teljesülnek a művelet irányítására, kontrolljára és auditjára irányuló kötelezettségek.
(3) Az ESZA operatív program, vagy egy több alapból finanszírozott operatív program ESZA-hányada költségvetésének 3 %-áig az Unión kívül felmerülő kiadások támogathatók az ESZA-ból, amennyiben azok a 3. cikk (1) bekezdésének a) vagy c) pontjában meghatározott tematikus célkitűzésekre vonatkoznak, és ha az illetékes monitoringbizottság jóváhagyta az érintett műveletet vagy az érintett műveletek típusait.
(4) A(z) 1303/2013/EU rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében említett kiadások mellett az infrastrukturális javak, ingatlan és föld vásárlása sem támogatható az ESZA forrásaiból.
(5) Az egy műveletben részt vevők javára kifizetett juttatások vagy illetmények formájában harmadik fél által nyújtott természetbeni hozzájárulások részesülhetnek ESZA-támogatásban, amennyiben e természetbeni hozzájárulások a nemzeti szabályoknak - ideértve a számviteli szabályokat is - megfelelően merültek fel, és nem haladják meg a harmadik fél által viselt költségeket.
14. cikk
Egyszerűsített költségelszámolási rendszerek
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkében említett lehetőségek mellett a Bizottság az általa meghatározott átalány alapú egységköltségek vagy egyösszegű átalányok alapján is térítheti a tagállamok által kifizetett összegeket. Az így kiszámított összegek a kedvezményezettek részére közpénzekből nyújtott támogatásnak és a(z) 1303/2013/EU rendelet alkalmazásában elszámolható kiadásnak minősül.
Az első albekezdés alkalmazásában a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 24. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a támogatandó műveletek típusára, valamint az átalány alapú egységköltségek és egyösszegű átalányok, továbbá azok maximális összegének meghatározására vonatkozóan, amelyek az alkalmazandó közösen megállapított módszereknek megfelelően kiigazíthatók, kellően figyelembe véve a korábbi programozási időszak során szerzett tapasztalatokat.
A pénzügyi audit kizárólagos célja annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e azok a feltételek, amelyek a Bizottság által átalány alapú egységköltségek vagy egyösszegű átalányok alapján teljesített visszatérítésekre vonatkoznak.
Amennyiben az első albekezdésnek megfelelően átalány alapú egységköltségeken vagy egyösszegű átalányokon alapuló finanszírozásra kerül sor, az érintett tagállam saját számviteli gyakorlatát alkalmazhatja a műveletek támogatására. E rendelet és a(z) 1303/2013/EU rendelet alkalmazásában e számviteli gyakorlatot és az azokon alapuló összegeket nem vetik alá az audithatóság vagy a Bizottság által végzett auditnak.
(2) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdése d) pontjának és (5) bekezdése d) pontjának megfelelően egy művelet elszámolható közvetlen személyzeti költségei legfeljebb 40 %-ának megfelelő, százalékban meghatározott átalány használható fel az adott művelet elszámolható költségei fennmaradó részének finanszírozására, anélkül hogy a tagállamnak számításokat kellene végeznie az alkalmazandó átalány megállapítására.
(3) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében foglalt módszereken túlmenően, amennyiben a közpénzekből nyújtott vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatás összege nem haladja meg a 100 000 EUR-t, a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett összegek megállapítására az előzetesen az irányító hatóság által jóváhagyott költségvetés-tervezet alapján eseti alapon is sor kerülhet.
(4) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül, azon vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások, amelyek esetében a közpénzekből nyújtott támogatás összege nem haladja meg az 50 000 EUR-t, az e cikk (1) bekezdésének vagy a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének megfelelően átalány alapú egységköltség vagy egyösszegű átalány, vagy a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének megfelelően százalékban meghatározott átalány formájában nyújtandók, kivéve azon műveletek esetében, amelyek egy állami támogatási rendszer keretében részesülnek támogatásban. Amennyiben százalékban meghatározott átalány alapú finanszírozásra kerül sor, az átalány kiszámításához használt költségkategóriák térítése a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban történik.
15. cikk
Pénzügyi eszközök
A(z) 1303/2013/EU rendelet 37. cikke értelmében az ESZA a hatálya alá tartozó intézkedéseket és szakpolitikákat pénzügyi eszközökkel, többek között mikrohitelekkel és garanciaalapokkal támogathatja.
IV. FEJEZET
AZ IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁSI KEZDEMÉNYEZÉS
16. cikk
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés az Unió támogatásra jogosult régióiban az e rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában meghatározott intézkedések támogatásával segíti a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet. Minden olyan, a támogatható régiókban lakó, 25 év alatti nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalt megcéloz, akik inaktívak vagy munkanélküliek (beleértve a tartósan munkanélkülieket), akár regisztrált, akár nem regisztrált álláskeresők. A tagállamok önkéntes alapon dönthetnek úgy, hogy a célcsoportot kiterjesztik a 30 év alatti fiatalokra is.
A 2014-2015-ös időszakra szóló ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alkalmazásában a támogatható régiók azok a NUTS 2 szintű régiók, amelyekben a 15 és 24 év közötti fiatalok munkanélküliségi aránya 2012-ben 25 %-nál magasabb volt, azon tagállamokban pedig, amelyekben a fiatalok munkanélküliségi aránya 2012-ben több mint 30 %-kal emelkedett, azok a NUTS 2 szintű régiók, amelyekben a fiatalok munkanélküliségi aránya 2012-ben 20 %-nál magasabb volt.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés forrásait a 1311/2013/EU rendelet 14. cikkének megfelelően a költségvetési eljárás keretében a 2016-tól 2020-ig terjedő időszak tekintetében növelni lehet. A 2016-tól 2020-ig terjedő időszak tekintetében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogatására jogosult régiók meghatározásakor a második albekezdésben említett, 2012-es adatokra való utalás a legutolsó rendelkezésre álló éves adatokra való utalásnak értelmezendő. A kiegészítő források tagállamok közötti elosztásakor a(z) 1303/2013/EU rendelet VIII. melléklete szerinti kezdeti allokáció megállapításakor alkalmazott lépéseket követik.
A tagállamok a Bizottsággal egyetértésben határozhatnak úgy, hogy egy korlátozott, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogatási összegének 10 %-át meg nem haladó összeget az olyan alrégiókban lakó fiatalok számára különítenek el, amelyekben magas a munkanélküli fiatalok aránya, és amelyek kívül esnek a támogatható NUTS 2 szintű régiókon.
17. cikk
Tematikus koncentráció
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített támogatást nem veszik figyelembe a 4. cikkben említett tematikus koncentráció kiszámítása céljából.
18. cikk
Programozás
A(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikke értelmében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés az ESZA programozásának részét képezi. A tagállamok - adott esetben - a partnerségi megállapodásukban és az operatív programban meghatározzák az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés programozási intézkedéseit.
A programozási intézkedések az alábbiak közül egy vagy több módon történhetnek:
a)
célzott operatív program;
b)
célzott prioritási tengely az operatív programon belül;
c)
egy vagy több prioritási tengely egy része.
E rendelet 9. és 10. cikke az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre is alkalmazandó.
19. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 110. cikkében foglalt feladatai mellett a monitoringbizottság évente legalább egyszer megvizsgálja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az operatív programmal összefüggésben történő megvalósítását és céljai elérésének előrehaladását.
(2) A(z) 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett éves végrehajtási jelentések és a záró jelentés további információkat tartalmaz az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés megvalósítására vonatkozóan. A Bizottság az 1303/2013/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének megfelelően az említett jelentésekről összefoglalót továbbít az Európai Parlament számára.
A Bizottság részt vesz az említett jelentésekről szóló, az Európai Parlament által évente megrendezett vitán.
(3) 2015. áprilistól és az azt következő években a 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett éves végrehajtási jelentéssel egyidejűleg az irányító hatóságok elektronikus úton minden egyes, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést támogató prioritási tengelyre vagy annak egy részére vonatkozóan strukturált adatokat továbbítanak a Bizottságnak. A továbbított adatok az e rendelet I. és II. mellékletében meghatározott mutatók értékeire és adott esetben a programspecifikus mutatókra vonatkoznak. Ezek részben vagy teljesen végrehajtott műveletekre vonatkoznak.
(4) A 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében említett éves végrehajtási jelentések vagy adott esetben a 1303/2013/EU rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében említett előrehaladási jelentés és a 2016. május 31-ig benyújtott éves végrehajtási jelentés az e cikk (6) bekezdésében említett értékelések legfontosabb eredményeit tartalmazza. A jelentések ismertetik és értékelik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés résztvevői - ideértve a hátrányos helyzetű személyeket, a marginalizálódott közösségek tagjait és az oktatási rendszerből szakképzettség nélkül kilépőket - számára felajánlott munkalehetőségek minőségét is. A jelentések ezenkívül ismertetik és értékelik előrehaladásukat az oktatás terén, azt, hogy találnak-e fenntartható és tisztességes munkaalkalmakat, illetve lehetőségük van-e tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részt venni.
(5) A 1303/2013/EU rendelet 52. cikkében említett előrehaladási jelentések további információkat tartalmaznak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről és értékelik annak végrehajtását. A Bizottság az említett rendelet 53. cikke (2) bekezdésének megfelelően továbbítja az Európai Parlamentnek e jelentések összefoglalóját, és részt vesz az e jelentésekről szóló, az Európai Parlament által rendezett vitán.
(6) A programozási időszak során legalább két alkalommal értékelik a közös - egyrészt az ESZA-ból származó, másrészt az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia megvalósítása számára elkülönített - támogatás eredményességét, hatékonyságát és hatását.
Az első értékelést 2015. december 31-ig készítik el, a másodikat 2018. december 31-ig.
20. cikk
Tájékoztatás és közzétételi intézkedések
(1) A kedvezményezettek biztosítják, hogy a műveletben részt vevő személyek megfelelő tájékoztatást kapjanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében, az ESZA-ból és a kezdeményezés számára elkülönített forrásokból nyújtott támogatásról.
(2) Minden, ilyen művelet végrehajtásával kapcsolatos, a nyilvánosság vagy a résztvevők számára kiadott dokumentumnak, beleértve a részvételi vagy egyéb igazolást, tartalmaznia kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a művelet végrehajtása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében támogatásban részesült.
21. cikk
Technikai segítségnyújtás
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített támogatást a tagállamok figyelembe vehetik a tagállamnak nyújtott támogatásból technikai segítségnyújtásra fordítható összeg felső határának kiszámítása során.
22. cikk
Pénzügyi támogatás
(1) Az operatív programot elfogadó bizottsági határozat minden egyes prioritási tengely vonatkozásában meghatározza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített forrásokból nyújtott támogatás, valamint az ennek megfelelő ESZA-támogatás maximális összegét, mint globális összeget, valamint annak régiókategóriák szerinti lebontását. Az ESZA minden egyes prioritási tengely vonatkozásában legalább az ifjúsági foglalkozatási kezdeményezés számára elkülönített forrásoknak megfelelő mértékű támogatást biztosít.
(2) Az (1) bekezdésben említett összegek alapján az (1) bekezdésben említett bizottsági határozat minden egyes prioritási tengely vonatkozásában meghatározza az ESZA-támogatás arányát is régiókategóriák szerint.
(3) Abban az esetben, ha az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést egy olyan prioritási tengely által valósítják meg, amely több kategóriába tartozó támogatható régiókra vonatkozik, az ESZA-támogatást illetően a legmagasabb társfinanszírozási rátát alkalmazzák.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített forrásokra nem vonatkozik a nemzeti társfinanszírozási követelmény.
A prioritási tengelyre vonatkozó, az (1) bekezdésben említett bizottsági határozatban meghatározott teljes társfinanszírozási rátát az ESZA-támogatás társfinanszírozási rátáját és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített forrásokat együttesen figyelembe véve kell kiszámítani.
23. cikk
Pénzügyi irányítás
A(z) 1303/2013/EU rendelet 130. cikkén túl, amikor a Bizottság időközi kifizetéseket térít meg és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés egyenlegét prioritási tengelyenként kifizeti, az Unió költségvetéséből származó térítéseket egyenlően osztja fel az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített források között. Miután az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített támogatásból származó valamennyi forrás térítésre került, a Bizottság az Unió költségvetéséből származó fennmaradó térítéseket az ESZA-hoz irányítja.
Az ESZA-juttatásokat a Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott arány szerint felosztja a régiókategóriák között.
V. FEJEZET
FELHATALMAZÁS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 14. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2013. december 21-tól2020. december 31-ig tartó időszakra szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 14. cikk (1) bekezdésének alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
25. cikk
Az EUMSZ 163. cikke szerinti bizottság
(1) A Bizottságot az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (a továbbiakban: ESZA-bizottság) segíti.
(2) A Bizottságnak az ESZA-bizottság elnöki feladatainak ellátásáért felelős tagja ezt a hatáskört átruházhatja a Bizottság egy magas rangú tisztviselőjére. Az ESZA-bizottság titkársági feladatainak ellátását a Bizottság biztosítja.
(3) Minden tagállam kinevezi a bizottságba egy legfeljebb hétéves időtartamra a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét, továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A tag távolléte esetén a póttag automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre.
(4) Az ESZA-bizottságnak tagja a munkavállalói és a munkáltatói szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője.
(5) Az ESZA-bizottság meghívhatja üléseire az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek szavazásra nem jogosult képviselőit, ha részvételüket az ülés napirendje szükségessé teszi.
(6) Az ESZA-bizottsággal
a)
konzultációt folytatnak az ESZA által nyújtott támogatás esetén az operatív programokról és programozásról szóló bizottsági határozatok tervezetéről;
b)
konzultációt folytatnak a technikai segítségnyújtás tervezett alkalmazásáról az ESZA által nyújtott támogatás esetén, illetve egyéb olyan, az ESZA-val kapcsolatos kérdésekről, amelyek hatást gyakorolnak az ESZA szempontjából releváns stratégiák uniós szintű végrehajtására;
c)
jóváhagyatják a 10. cikk (3) bekezdése szerinti transznacionális együttműködés közös témáinak listáját.
(7) Az ESZA-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről:
a)
az ESZA-nak az Európa 2020 stratégia végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések;
b)
az 1303/2013/EU rendelettel kapcsolatos, az ESZA szempontjából releváns kérdések;
c)
az ESZA-val kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, a (6) bekezdésben említettektől eltérő kérdések.
(8) Az ESZA-bizottság az érvényesen leadott szavazatok abszolút többségével fogadja el véleményét, és azt tájékoztatásul továbbítják az Európai Parlamentnek. A Bizottság tájékoztatja az ESZA-bizottságot arról, hogy milyen módon vette figyelembe véleményeit.
26. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1081/2006/EK rendelet alapján, vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, beleértve annak teljes vagy részleges megszüntetését is. Következésképpen az említett rendelet vagy az ilyen egyéb alkalmazandó jogszabály 2013. december 31-t követően is alkalmazandó marad az említett támogatásra vagy az érintett műveletekre azok lezárásáig.
(2) A támogatás iránti, a 2014. január 1-jét megelőzően az 1081/2006/EK rendelet alapján benyújtott vagy jóváhagyott kérelmek továbbra is érvényesek.
27. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az e rendelet 26. cikkében megállapított rendelkezések sérelme nélkül az 1081/2006/EK rendelet 2014. január 1-jével hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
28. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács 2020. december 31-ig felülvizsgálja e rendeletet az EUMSZ 164. cikkével összhangban.
29. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én