РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 12942013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 г.
за създаване на програма за действие за митниците в Европейския съюз за периода 2014-2020 г. („Митници 2020“) и за отмяна на Решение № 624/2007/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 33 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Прилаганата преди 2014 г. многогодишна програма за действие за митниците допринесе значително за улесняване и задълбочаване на сътрудничеството между митническите органи в рамките на Съюза. Много дейности в митническата сфера са от трансгранично естество, като включват и засягат всички държави членки - и поради това те не могат да се осъществяват по ефективен и ефикасен начин от отделните държави членки. Програма „Митници“ на равнището на Съюза, която се прилага от Комисията, предоставя на държавите членки рамка на равнището на Съюза за развитие на тези дейности за сътрудничество при по-голяма ефективност на разходите, отколкото ако всяка държава членка изградеше собствена рамка за сътрудничество на двустранна или многостранна основа. Поради това е целесъобразно да се осигури продължаване на предишната многогодишна програма за действие за митниците чрез създаване на нова програма в същата област - програма „Митници 2020“ („Програмата“).
(2)
Дейностите по Програмата, а именно европейските информационни системи, съвместните действия за митническите служители и общите инициативи за обучение, ще допринесат за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като укрепят функционирането на вътрешния пазар. Програмата активно ще укрепва функционирането на митническия съюз чрез осигуряването на рамка за дейности, насочени към по-ефикасни и модернизирани митнически органи, укрепване на конкурентоспособността на предприятията, насърчаване на заетостта и рационализиране и координиране на действията на държавите членки за защита на техните и на Съюза финансови и икономически интереси, така че предприятията и гражданите да могат да се възползват от пълния потенциал на вътрешния пазар и световната търговия.
(3)
С оглед да се подкрепи процесът на присъединяване и асоцииране на трети държави, Програмата следва да бъде отворена за участие за присъединяващи се държави и държави кандидатки, както и за потенциални кандидати и държави партньори по европейската политика за съседство, ако са изпълнени някои условия. Предвид нарастващата взаимосвързаност на световната икономика Програмата следва да продължава да предоставя възможност за включване на външни експерти, например служители на трети държави, представители на международни организации или икономически оператори, в определени дейности. Участието на външни експерти се счита от съществено значение, когато целите на дадена програма не могат да бъдат постигнати без приноса на тези експерти. Създаването на Европейската служба за външна дейност под ръководството на Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност улеснява постигането на координация и съгласуваност на политиката в една област, която е важен елемент от външнополитическите стратегии и действия на Съюза както на двустранна, така и на многостранна основа.
(4)
При формулирането на целите на Програмата следва да се вземат предвид набелязаните проблеми и предизвикателства в митническата сфера през следващото десетилетие. Програмата следва да запази значението си в изключително важни области като съгласуваното прилагане на правото на Съюза в митническата сфера и свързаните с нея въпроси. Освен това Програмата следва да бъде насочена към защита на финансовите и икономическите интереси на Съюза и към защита на безопасността и сигурността. Това следва да обхваща, inter alia, сътрудничество и обмен на информация между органите за наблюдение на вътрешния пазар, както национални, така и на Съюза, и митническите органи. Програмата освен това следва да бъде насочена към улесняване на търговията, inter alia, чрез съвместни усилия за борба с измамите и увеличаване на административния капацитет на митническите органи. В тази перспектива следва да бъде осъществен анализ на ползите и разходите по отношение на детекторното оборудване и свързаната с него технология, за да се улесни придобиването на модерни инструменти за митнически контрол от митническите органи след 2020 г. Следва да бъдат разгледани и методите, улесняващи придобиването на модерни инструменти за митнически контрол, включително съвместни обществени поръчки.
(5)
Прилаганите преди 2014 г. инструменти по Програмата са доказали целесъобразността си и поради това следва да се запазят. С оглед на необходимостта от по-структурирано оперативно сътрудничество следва да се прибавят допълнителни инструменти - експертни екипи, съставени от експерти на Съюза и национални експерти, за съвместно изпълнение на задачи в конкретни области, както и действия за изграждане на капацитет в публичната администрация с цел да се осигури специализирано съдействие на участващите държави, които имат нужда от развитие на административен капацитет.
(6)
Европейските информационни системи изпълняват изключително важна роля за укрепване на митническите системи в рамките на Съюза и поради това следва да продължат да се финансират по Програмата. Освен това следва да се осигури възможност за включване в Програмата на нови информационни системи, свързани с митниците и създадени съгласно правото на Съюза. Европейските информационни системи, когато това е уместно, следва да се основават на модели за споделено разработване и обща ИТ архитектура, с цел да се увеличи гъвкавостта и ефикасността на митническата администрация.
(7)
Изграждането на компетентност на човешките ресурси следва да бъде също така осъществено под формата на общо обучение и следва да се реализира чрез Програмата. Необходимо е митническите служители да разширяват и актуализират своите знания и умения, необходими за обслужване на потребностите на Съюза. Програмата следва да има съществен принос за укрепването на капацитета на човешките ресурси чрез засилена подкрепа за обучение, насочена към митническите служители и икономическите оператори. За тази цел настоящият подход на Съюза за общо обучение, който се основава главно на развитието на централно електронно обучение, следва да се превърне в многостранна програма за подпомагане на обучението за нуждите на Съюза.
(8)
Програмата „Митници 2020“ следва да отдаде дължимото значение и да задели подходяща част от своя бюджет за функционирането на съществуващите европейски информационни системи в митническата сфера и за разработването на нови европейски информационни системи, необходими за изпълнението на Митническия кодекс на Съюза. Същевременно следва да се заделят подходящи средства за дейности, чиято цел е да обединява служители, които работят с митниците, както и за изграждането на компетентност на човешките ресурси. Освен това Програмата следва да предвижда определена степен на бюджетна гъвкавост, необходима, за да се отговоря на промените в приоритетите на политиките.
(9)
Програмата следва да обхваща период от седем години, за да се съгласува нейната продължителност с тази на многогодишната финансова рамка, определена в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (2).
(10)
Настоящият регламент определя финансов пакет за целия срок на Програмата, който да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (3), за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(11)
В съответствие с ангажимента на Комисията за съгласуваност и опростяване на програмите за финансиране, посочен в нейното съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“, ресурсите следва да се споделят с други инструменти на Съюза за финансиране, ако предвидените дейности по Програмата са насочени към цели, които са общи за различни инструменти за финансиране, като обаче се изключва двойното финансиране. Действията по Програмата следва да гарантират съгласуваност при използването на ресурсите на Съюза в подкрепа на функционирането на митническия съюз.
(12)
Необходимите мерки за финансовото изпълнение на настоящия регламент следва да се приемат в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и в съответствие с Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (5).
(13)
Финансовите интереси на Съюза следва да се защитават чрез подходящи мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства, а в случаите, когато е уместно - санкции.
(14)
Сътрудничеството относно интелигентната оценка на риска е жизненоважно, за да се даде възможност на надеждните предприятия да се възползват максимално от опростяването на електронната администрация на митниците, и позволява да се отстранят нередностите.
(15)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на създаването на годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(16)
За да се реагира по подходящ начин на промените в приоритетите на политиките, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с изменение на списъка от показатели за измерване на постигането на специфичните цели и промяна на индикативните суми, разпределени за всеки вид дейност. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(17)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаване на многогодишна програма за подобряване на функционирането на митническия съюз, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, тъй като те не могат ефикасно да извършват сътрудничеството и координацията, необходими за осъществяването на Програмата,но поради нейния мащаб и последици може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(18)
За изпълнението на Програмата Комисията следва да се подпомага от комитета по програма „Митници 2020“.
(19)
С цел улесняване на оценката на Програмата следва от самото начало да се въведе подходяща рамка за мониторинг на резултатите от Програмата. Следва да се извърши и междинна оценка на изпълнението на целите на Програмата, нейната ефикасност и нейната добавена стойност на европейско равнище. Освен това в крайната оценка следва да се разгледа дългосрочното въздействие на Програмата и ефекта от нея във връзка с устойчивостта. Следва да се осигури пълна прозрачност чрез редовно докладване относно мониторинга и оценката пред Европейския парламент и Съвета. Тези оценки следва да се основават на показатели, с които се измерва ефекта от Програмата спрямо предварително определени базови нива. Показателите следва,inter alia, да измерват времето, през което общата комуникационна мрежа е на разположение без сривове в системата, тъй като това е условие за правилното функциониране на всички европейски информационни системи, за да могат митническите органи да си сътрудничат ефикасно в рамките на митническия съюз.
(20)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) урежда обработването на лични данни, извършвано в държавите членки във връзка с настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално определените от тях независими публични органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8) урежда от своя страна обработването на лични данни, извършвано от Комисията в рамките на настоящия регламент и под контрола на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО, и всеки обмен или предаване на информация от страна на Комисията следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
(21)
Настоящият регламент заменя Решение № 624/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9). Поради това посоченото решение следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. Създава се многогодишна програма за действие „Митници 2020“ („Програмата“) с цел да се подпомогне функционирането на митническия съюз.
2. Програмата обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„митнически органи“ означава органите, които отговарят за прилагането на правилата относно митниците;
(2)
„външни експерти“ означава:
а)
представители на държавни органи, включително от държави, които не участват в Програмата, съгласно член 3, параграф 2;
б)
икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори;
в)
представители на международни и други организации в митническата сфера.
Член 3
Участие в Програмата
1. Участващи държави са държавите членки и държавите, посочени в параграф 2, ако са изпълнени условията, установени в същия параграф.
2. Програмата е отворена за участие за всяка от следните държави:
а)
присъединяващи се държави, държави кандидатки и потенциални кандидати, които се ползват от предприсъединителна стратегия в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решения на Съвета за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държавите партньори по европейската политика за съседство, при условие че тези държави са постигнали достатъчно ниво на сближаване на съответното законодателство и административни методи с тези на Съюза.
Съответните държави партньори, посочени в първа алинея, буква б), участват в Програмата в съответствие с разпоредбите, които подлежат на определяне съвместно с тези държави след сключването на рамкови споразумения относно тяхното участие в програми на Съюза.
Член 4
Принос към дейностите по Програмата
Външни експерти могат да бъдат поканени да осигурят принос към избрани дейности, организирани по Програмата, когато това е от съществено значение за постигането на целите, посочени в членове 5 и 6. Външните експерти се подбират от Комисията заедно с участващите държави въз основа на техните умения, опит и знания, свързани със съответните специфични дейности.
Член 5
Обща цел и специфични цели
1. Общата цел на Програмата е да се подпомогне функционирането и модернизирането на митническия съюз, за да се укрепи вътрешният пазар посредством сътрудничество между участващите държави, техните митнически органи и техните служители. Осъществяването на общата цел минава през постигането на специфични цели.
2. Специфичните цели включват подкрепа за митническите органи при защитата на финансовите и икономическите интереси на Съюза и на държавите членки, включително борбата с измамите и защита на правата върху интелектуалната собственост, повишаване на безопасността и сигурността, защита на гражданите и опазване на околната среда, подобряване на административния капацитет на митническите органи и укрепване на конкурентоспособността на европейските предприятия.
Тези специфични цели се постигат по-специално чрез:
а)
компютризация;
б)
осигуряването на модерен и хармонизиран подход към митническите режими и проверки;
в)
улесняване на законната търговия;
г)
намаляване на разходите за привеждане в съответствие с изискванията и намаляване на административната тежест; и
д)
подобряване на функционирането на митническите органи.
3. Постигането на специфичните цели се измерва въз основа на показателите, изброени в приложение I. При необходимост тези показатели могат да бъдат преработени в хода на Програмата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед изменение на списъка от показателите, предвиден в приложение I.
Член 6
Оперативни цели
Оперативните цели на Програмата са следните:
а)
подпомагане на изготвянето, съгласуваното прилагане и ефективното изпълнение на правото и политиката на Съюза в митническата сфера,
б)
разработване, подобряване, експлоатиране и подкрепа за европейските информационни системи в митническата сфера,
в)
идентифициране, разработване, споделяне и прилагане на най-добрите работни практики и административни процедури, по-специално в допълнение на дейностите по сравнителен анализ,
г)
укрепване на уменията и компетентностите на митническите служители,
д)
подобряване на сътрудничеството между митническите органи и международни организации, трети държави, други държавни органи, включително органи на Съюза и национални органи за наблюдение на пазара, както и икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори.
ГЛАВА II
ДОПУСТИМИ ДЕЙСТВИЯ
Член 7
Допустими действия
Програмата предоставя при условията, определени в годишната работна програма, посочена в член 14, финансова подкрепа за следните видове действия:
a)
съвместни действия:
i)
семинари и работни срещи;
ii)
проектни групи, които обикновено са съставени от ограничен брой държави, действат в рамките на ограничен период от време и са насочени към реализацията на предварително определена цел с точно определен краен резултат, включително координация или сравнителен анализ;
iii)
работни посещения, организирани от участващите държави или друга държава, с цел да се даде възможност на служителите да придобият или увеличат своя експертен опит или знания по митническите въпроси; при работни посещения, организирани на територията на трети държави, допустимите разходи за финансиране по Програмата са само пътните и дневните разходи (надбавка за настаняване и дневна надбавка);
iv)
дейности по мониторинг, провеждани от съвместни екипи, съставени от служители на Комисията и служители на участващите държави, за анализ на митнически практики, установяване на трудности при прилагането на правилата и, когато е целесъобразно, изготвяне на предложения за адаптиране на правилата и работните методи на Съюза;
v)
експертни екипи, а именно организирани форми на сътрудничество, които са създадени за ограничен период от време или за постоянно, и обединяват експертен опит за изпълнение на задачи в специфични области или за извършване на оперативни дейности, евентуално с помощта на услуги за сътрудничество в реално време, административна помощ и инфраструктурни съоръжения и оборудване;
vi)
изграждане на капацитет на митническата администрация и помощни действия;
vii)
проучвания;
viii)
съвместно разработени комуникационни действия;
ix)
всички други дейности, които подпомагат общите, специфичните и оперативните цели, определени в членове 5 и 6;
б)
изграждане на капацитет в областта на информационните технологии (ИТ): разработка, поддръжка, експлоатация и контрол на качеството на съюзните компоненти в европейските информационни системи, установени в приложение II, раздел А, и нови европейски информационни системи, създадени съгласно правото на Съюза;
в)
изграждане на компетентност на човешките ресурси: общи действия за обучение с цел да се подпомогне развитието на необходимите професионални умения и знания във връзка с митниците.
Член 8
Специални разпоредби по изпълнението за съвместни действия
1. Участието в съвместните действия, посочени в член 7, буква а), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави гарантират, че за участие в съвместните действия се избират служители с подходящ профил и квалификация.
3. Участващите държави предприемат по целесъобразност необходимите мерки за осъществяване на съвместните действия, по-специално чрез повишаване на осведомеността за тези действия и като гарантират оптимално използване на получените крайни резултати.
Член 9
Специални разпоредби по изпълнението за изграждане на ИТ капацитет
1. Комисията и участващите държави гарантират, че европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, се разработват, експлоатират и поддържат по подходящ начин.
2. В сътрудничество с участващите държави Комисията координира аспектите по създаването и функционирането на съюзните компоненти, които са изброени в приложение II, раздел Б, и несъюзните компоненти, описани в приложение II, раздел В, на европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, които са необходими с цел да се осигури тяхната оперативност, взаимосвързаност и непрекъснато усъвършенстване.
3. Съюзът поема разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на съюзните компоненти. Разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на несъюзните компоненти се поемат от участващите държави.
Член 10
Специални разпоредби по изпълнението за изграждането на компетентност на човешките ресурси
1. Участието в общите действия за обучение, посочени в член 7, буква в), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави включват, когато е целесъобразно, съвместно разработеното учебно съдържание, включително модули за електронно обучение, програми за обучение и съвместно договорени стандарти за обучение, в своите национални програми за обучение.
3. Участващите държави осигуряват на своите служители първоначално и по-нататъшно обучение, необходимо за придобиване на общи професионални умения и знания в съответствие с програмите за обучение.
4. Участващите държави осигуряват необходимото езиково обучение на служителите, за да докажат достатъчно ниво на езикови познания за участие в Програмата.
ГЛАВА III
ФИНАНСОВА РАМКА
Член 11
Финансова рамка
1. Финансовият пакет за изпълнение на Програмата за периода 2014-2020 г.е в размер на 522 943 000 евро по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. В рамките на финансовия пакет за Програмата се отпускат индикативни суми за допустимите действия, изброени в член 7, в границите на процентите, определени в приложение III за всеки вид дейност. Комисията може да се отклони от тези индикативни суми, но не може да увеличава определения дял от финансовия пакет с повече от 10 % за всеки вид дейност.
Когато се окаже необходимо да се превиши това ограничение, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед промяна на индикативните сум, определени в приложение III.
Член 12
Видове намеса
1. Комисията изпълнява Програмата в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Финансовата подкрепа от Съюза за допустимите действия, предвидени в член 7, приема формата на:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществена поръчка;
в)
възстановяване на разходи, направени от външните експерти, посочени в член 4.
3. Процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства е до 100 % от допустимите разходи при дневните и пътните разходи, разходите за настаняване и разходите, свързани с организирането на мероприятия.
В годишните работни програми се определя приложимият процент на съфинансиране, когато действията изискват отпускането на безвъзмездни средства.
4. Разпределените за Програмата средства могат да покриват също:
а)
разходи, свързани с дейности за подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на Програмата и за постигането на нейните цели - по-специално проучвания, срещи на експерти, действия във връзка с информация и комуникация, включително обща комуникация по политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с целите на настоящата програма;
б)
разходи, свързани с ИТ мрежи, които са насочени към обработка и обмен на информация; и
в)
всички други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на Програмата.
Член 13
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства съгласно настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (11), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или каквато и да е друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, с решение за отпускане на безвъзмездни средства или с договор съгласно настоящия регламент.
ГЛАВА IV
ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ
Член 14
Работна програма
1. За изпълнението на Програмата Комисията приема годишни работни програми посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 2.
Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, като определя следното:
а)
действията в съответствие с общите, специфичните и оперативните цели, установени в членове 5 и 6, методът на изпълнение, включително, когато е целесъобразно, условията за създаването на експертни екипи, посочени в член 7, буква а), подточка v), и очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета по вид дейност;
в)
процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства, посочен в член 12, параграф 3.
2. При подготовката на годишната работна програма Комисията взема предвид общия подход към митническата политика. Този подход подлежи на редовен преглед и се определя в партньорство от Комисията и държавите членки в рамките на Групата за митническа политика, съставена от ръководителите на митническите администрации на държавите членки или техни представители и представители на Комисията.
Комисията редовно информира Групата за митническа политика относно мерките, свързани с изпълнението на Програмата.
Член 15
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, се предоставя на Комисията за срок, започващ на 1 януари 2014 г. и приключващ на 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5, параграф 3, втора алинея и член 11, параграф 2, втора алинея, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета за акта, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 16
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА V
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
Член 17
Мониторинг на действията по Програмата
1. В сътрудничество с участващите държави Комисията извършва мониторинг на изпълнението на Програмата и на действията по нея въз основа на показателите, посочени в приложение I.
2. Комисията оповестява резултатите от мониторинга.
3. Резултатите от мониторинга се използват при оценката на Програмата в съответствие с член 18.
Член 18
Оценка
1. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен и окончателен доклад с оценка на Програмата по отношение на въпросите, посочени в параграфи 2 и 3. Резултатите от тези оценки, включително установяването на сериозни недостатъци, се включват в решенията за евентуално подновяване, изменение или спиране на Програмата за следващи периоди. Посочените оценки се извършват от независим външен оценител.
2. До 30 юни 2018 г. Комисията изготвя междинен доклад за оценка относно постигането на целите от действията по Програмата, ефикасността при използването на средствата и добавената стойност на програмата на европейско равнище. Освен това в доклада се разглеждат опростяването и продължаващата значимост на целите, както и приносът на програмата към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
3. До 31 декември 2021 г. Комисията изготвя окончателен доклад за оценка по въпросите, посочени в параграф 2, и на дългосрочното въздействие и устойчивостта на ефектаот програмата.
4. По искане на Комисията участващите държави ѝ предоставят всички данни и информация от значение, с които могат да допринесат за изготвянето на междинния и окончателния доклад за оценка.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Решение № 624/2007/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Независимо от това финансовите задължения, свързани с извършвани действия съгласно посоченото решение, продължават да се уреждат от него до тяхното приключване.
Член 20
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 11 декември 2013 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1294/2013/EU RENDELETE
(2013. december 11.)
a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A 2014 előtt alkalmazott többéves vámügyi cselekvési program jelentős mértékben hozzájárult az Unión belül a vámhatóságok közötti együttműködés megkönnyítéséhez és fokozásához. A vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, valamennyi tagállamra kiterjed, illetve valamennyi tagállamot érinti, ezért e tevékenységeket az egyes tagállamok önállóan nem képesek eredményesen és hatékonyan végezni. A Bizottság által végrehajtásra kerülő uniós szintű vám program uniós keretet kínál a tagállamoknak az említett együttműködési tevékenységek kidolgozására, ami költséghatékonyabb, mint ha az egyes tagállamok két- vagy többoldalú alapon külön-külön hoznák létre saját együttműködési keretüket. Ezért egy ugyanerre a területre irányuló új program, a Vám 2020 program (a továbbiakban: a program) létrehozásával helyénvaló biztosítani az előző többéves vámügyi cselekvési program folytatását.
(2)
A programtevékenységek, nevezetesen az európai informatikai rendszerek, a vámtisztviselők közös fellépései, valamint a közös képzési kezdeményezések - a belső piac működésének erősítése révén - hozzá fognak járulni az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia végrehajtásához. Keretet biztosítva a hatékonyabb és korszerűbben működő vámhatóságokat előmozdító, az üzleti vállalkozások versenyképességét megerősítő, a foglalkoztatást elősegítő és a tagállamoknak a saját és az Unió gazdasági és pénzügyi érdekei védelmére irányuló fellépéseit racionalizáló és koordináló tevékenységekhez, a program aktívan erősíti a vámunió működését annak érdekében, hogy a vállalkozások és a polgárok teljes mértékben ki tudják használni a belső piac és a globális kereskedelem előnyeit.
(3)
A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak - bizonyos feltételek teljesítése esetén - nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Figyelemmel a világgazdaság fokozódó összekapcsoltságára, a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania bizonyos tevékenységek esetén külső szakértők, így harmadik országok tisztviselői, nemzetközi szervezetek képviselői vagy gazdasági szereplők bevonására. A külső szakértők részvétele kulcsfontosságúnak minősül minden esetben, amikor egy adott program célkitűzései e szakértők hozzájárulása nélkül nem lennének teljesíthetők. Az Európai Külügyi Szolgálatnak az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének irányítása alatt történő létrehozása elősegíti a szakpolitikai koordinációt és koherenciát egy olyan területen, amely két- és többoldalú alapon egyaránt fontos részét képezi az Unió külső stratégiáinak és fellépéseinek.
(4)
A program céljainak kitűzésekor figyelembe kell venni a vámügy területén az elkövetkező évtizedre vonatkozóan előrejelzett problémákat és kihívásokat. A programnak továbbra is szerepet kell játszania olyan létfontosságú területeken, mint az uniós vámügyi jog koherens végrehajtása és kapcsolódó kérdések. Emellett a program középpontjában az Unió pénzügyi és gazdasági érdekeinek a védelme, valamint a biztonság és a védelem fenntartása kell, hogy álljon. Ennek többek között magában kell foglalnia a piacfelügyeletért felelős nemzeti és uniós hatóságok, illetve a vámhatóságok közötti együttműködést és információmegosztást. A program célkitűzései között kell továbbá szerepelnie a kereskedelem megkönnyítésének, többek között a csalás elleni küzdelemre irányuló együttes erőfeszítések megtétele, valamint a vámhatóságok adminisztratív kapacitásainak növelése révén. Ennek keretében a korszerű vámellenőrzési eszközök 2020 utáni időszakra vonatkozó beszerzésének a vámhatóságok számára való megkönnyítése céljából költség-haszon elemzést kell készíteni a felderítési eszközökről és a kapcsolódó technológiáról. Meg kell vizsgálni emellett a korszerű vámellenőrzési eszközök beszerzésének megkönnyítésére alkalmazandó módszerek, így többek között a közös közbeszerzések lehetőségeit is.
(5)
A 2014 előtt alkalmazott programeszközök megfelelőnek bizonyultak, ezért azokat az új program ideje alatt is meg kell tartani. Tekintettel a strukturáltabb operatív együttműködés iránti igényre, az eszköztárat további eszközökkel kell kiegészíteni: ezek a speciális területek feladatainak, valamint a közigazgatási kapacitást fejlesztő intézkedéseknek az együttes végrehajtása céljából létrehozott, uniós és nemzeti szakértőkből álló szakértői csoportok, amelyek feladata, hogy célzott segítséget nyújtsanak az adminisztratív kapacitásépítést igénylő részt vevő országoknak.
(6)
Az európai informatikai rendszerek létfontosságú szerepet játszanak az uniós vámrendszerek megerősítésében, és ezért azokat a program keretében tovább kell finanszírozni. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a program az uniós jog alapján létrehozott új vám vonatkozású informatikai rendszereket tartalmazzon. A vámigazgatás rugalmasságának és hatékonyságának növelése érdekében az európai informatikai rendszereknek szükség esetén közös fejlesztési modelleken és IT-architektúrán kell alapulniuk.
(7)
A humán kompetenciák fejlesztése szintén szükséges, és azt közös képzés formájában, a program keretében kell megvalósítani. A vámtisztviselőknek meg kell szerezniük és naprakésszé kell tenniük az Unió szükségleteinek kiszolgálásához szükséges tudásukat és készségeiket. A programnak alapvető szerepet kell játszania a humán kapacitások megerősítésében a vámtisztviselőket, valamint a gazdasági szereplőket célzó fokozott képzési támogatás révén. Ennek érdekében az Unió jelenlegi közös képzési módszerét, amely főként az elektronikus tanulás (eLearning) központi fejlesztésén alapul, egy sokrétű uniós képzéstámogatási programmá kell átalakítani.
(8)
A programban kellő fontosságot kell tulajdonítani a meglevő európai váminformatikai rendszerek működésének és az uniós vámkódex végrehajtásához szükséges új európai informatikai rendszerek kifejlesztésének, és e célokra megfelelő összeget kell elkülöníteni a program költségvetéséből. Ezzel párhuzamosan biztosítani kell a megfelelő eszközöket a vámtisztviselők közötti együttműködést elősegítő tevékenységek, illetve a humán kompetenciák fejlesztésének céljára. A programnak ezenkívül bizonyos mértékű költségvetési rugalmasságot is lehetővé kell tennie a szakpolitikai prioritások változásaira történő reagálás érdekében.
(9)
A programnak hétéves időszakot kell lefednie annak érdekében, hogy időtartama igazodjon a 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) által létrehozott többéves pénzügyi keret időtartamához.
(10)
Ez a rendelet a program teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során elsődleges referenciaösszeget jelent az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (3) 17. pontja értelmében.
(11)
A Bizottság „Az Uniós költségvetés felülvizsgálata” című 2010. október 19-i közleményében szereplő, a finanszírozási programok koherenciájára és egyszerűsítésére vonatkozó bizottsági kötelezettségvállalással összhangban a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti tevékenységek céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végzett tevékenységeknek biztosítaniuk kell a vámunió működését támogató uniós források felhasználásának koherenciáját.
(12)
Az e rendelet pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) és az 1268/2012/EU, Euratom bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletnek (5) megfelelően kell elfogadni.
(13)
Az Unió pénzügyi érdekeit megfelelő intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus teljes időszakában, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és vizsgálatát, az eltűnt pénzeszközök, a jogtalanul kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszafizettetését és adott esetben a bírságokat.
(14)
Az intelligens kockázatértékelés terén folytatott együttműködés rendkívül fontos annak biztosításához, hogy a jogszabályokat betartó és megbízható vállalkozásoknak a lehető legnagyobb mértékben a hasznára váljanak az elektronikus vámügyintézés egyszerűsítéseinek előnyei, és hogy a szabálytalanságokat fel lehessen tárni.
(15)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az éves munkaprogramok kidolgozása tekintetében. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni.
(16)
Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni a szakpolitikai prioritások változásaira, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a különös célkitűzések megvalósulásának mérésére szolgáló mutatók listájának a kiigazítására, valamint az egyes tevékenységtípusokra elkülönített irányadó összegeknek a módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(17)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen a vámunió működésének javítására irányuló többéves program létrehozását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, miután nem tudják hatékonyan megvalósítani a program végrehajtásához szükséges együttműködést és koordinációt, az Unió szintjén azonban a program léptéke és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(18)
A Bizottságot a program végrehajtásában a Vám 2020 bizottság segíti.
(19)
A program értékelésének megkönnyítése érdekében a program által elért eredmények monitoringjára megfelelő keretet kell létrehozni és azt a kezdetektől alkalmazni. A program célkitűzései megvalósulásának, valamint a program hatékonyságának és európai szintű hozzáadott értékének elemzése céljából félidős értékelést kell végezni. Ezenkívül egy záró értékelés keretében a program hosszú távú következményeiről és a fenntarthatóságra gyakorolt hatásairól is be kell számolni. Teljes átláthatóságot kell továbbá biztosítani, amely a monitoringról és az értékelésről szóló, az Európai Parlament és a Tanács felé tett rendszeres jelentéstételt is magában foglal. Az említett értékeléseket a programnak az előre meghatározott bázisadatokhoz képest elért eredményeit mérő mutatókra kell alapozni. A mutatóknak többek között azt az időt is mérniük kell, amely alatt a közös kommunikációs hálózat rendszerhibákból adódó megszakítás nélkül elérhető, mivel ez feltétele annak, hogy a vámunión belül a vámhatóságok közötti hatékony együttműködést szolgáló európai informatikai rendszerek megfelelően működjenek.
(20)
A személyes adatoknak az e rendelettel összefüggésben a tagállamokban végzett, a tagállamok illetékes hatóságai, különösen a tagállamokban kijelölt független közjogi hatóságok felügyelete alatt történő feldolgozására vonatkozóan a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) az irányadó. A személyes adatoknak az e rendelet keretében a Bizottság által és az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végzett feldolgozására vonatkozóan a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) az irányadó. Az illetékes hatóságok általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 95/46/EK irányelvben rögzített szabályoknak, továbbá a Bizottság általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 45/2001/EK rendeletben rögzített szabályoknak.
(21)
Ez a rendelet a 624/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) helyébe lép. Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) A vámunió működésének támogatására létrejön a „Vám 2020” többéves cselekvési program (a továbbiakban: a program).
(2) A program a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „vámhatóságok”: a vámszabályok alkalmazásáért felelős hatóságok;
2. „külső szakértők”:
a)
a kormányzati hatóságok képviselői, beleértve a 3. cikk (2) bekezdése alapján a programban részt nem vevő országok képviselőit is,
b)
gazdasági szereplők és a gazdasági szereplőket képviselő szervezetek,
c)
nemzetközi és egyéb érintett szervezetek képviselői.
3. cikk
Részvétel a programban
(1) A részt vevő országok a tagállamok és a (2) bekezdésben említett országok, feltéve, hogy teljesülnek az említett bekezdésben szereplő feltételek.
(2) A programban a következő országok vehetnek részt:
a)
az előcsatlakozási stratégiák által kedvezményezett csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a megfelelő keretmegállapodások, társulási tanácsi határozatok vagy hasonló megállapodások által az ezen országok uniós programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban;
b)
az európai szomszédságpolitika partnerországai, feltéve, hogy ezek az országok megfelelő szintet értek el vonatkozó jogszabályaiknak és közigazgatási gyakorlatuknak az Unióéhoz való közelítésében.
Az első albekezdés b) pontjában említett partnerországok a programban az uniós programokban való részvételükről szóló keretmegállapodások megkötését követően, a velük közösen megállapítandó rendelkezések alapján vesznek részt.
4. cikk
Hozzájárulás a programtevékenységekhez
A program keretében szervezett egyes kiválasztott tevékenységekhez való hozzájárulásra külső szakértők is felkérhetők, amennyiben ez alapvető fontossággal bír az 5. és 6. cikkben említett célok elérése szempontjából. E szakértőket a Bizottság a részt vevő országokkal együtt, az adott tevékenységekkel kapcsolatos képzettségük, tapasztalatuk és tudásuk alapján választja ki.
5. cikk
Általános és különös célkitűzések
(1) A program általános célkitűzése a vámunió működésének és korszerűsítésének támogatása a belső piac megerősítése érdekében, a részt vevő országok, a vámhatóságaik és a vámtisztviselőik közötti együttműködés révén. Az általános célt konkrét célok megvalósítása útján kell elérni.
(2) A különös célkitűzések között szerepel a vámhatóságok támogatása az Unió és a tagállamok pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelmében - ideértve a csalás elleni küzdelmet és a szellemi tulajdonjogok védelmét is -, a biztonság és a védelem növelésében, a polgárok és a környezet védelmében, a vámhatóságok igazgatási kapacitásának javításában, valamint az európai vállalkozások versenyképességének erősítésében.
E különös célkitűzéseket különösen az alábbiak segítségével kell megvalósítani:
a)
számítógépesítés,
b)
a vámeljárások és ellenőrzések korszerű és összehangolt megközelítésének biztosítása,
c)
a legális kereskedelem megkönnyítése,
d)
a megfelelési költségek és az adminisztratív terhek csökkentése, valamint
e)
a vámhatóságok működésének erősítése.
(3) A különös célkitűzések megvalósulásának mérése az I. mellékletben felsorolt mutatók alapján történik. Szükség esetén e mutatók a program időtartama alatt felülvizsgálhatók.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 15. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben szereplő mutatók módosítása érdekében.
6. cikk
Operatív célok
A program operatív céljai a következők:
a)
a vámügy területét érintő uniós jogi aktusok és szakpolitikák előkészítésének, koherens alkalmazásának és eredményes végrehajtásának a támogatása;
b)
az európai váminformatikai rendszerek fejlesztése, tökéletesítése, működtetése és támogatása;
c)
a legjobb munkagyakorlatok és igazgatási eljárások azonosítása, fejlesztése, megosztása és alkalmazása, különösen a legjobb gyakorlatok összehasonlító elemzése nyomán;
d)
a vámtisztviselők készségeinek és kompetenciáinak a fejlesztése;
e)
a vámhatóságok és nemzetközi szervezetek, harmadik országok, egyéb kormányzati hatóságok - ideértve az uniós és nemzeti piacfelügyeleti hatóságokat is -, gazdasági szereplők és a gazdasági szereplőket képviselő szervezetek közötti együttműködés javítása.
II. FEJEZET
TÁMOGATHATÓ TEVÉKENYSÉGEK
7. cikk
Támogatható tevékenységek
A program a 14. cikkben említett éves munkaprogramban meghatározott feltételek mellett a következő tevékenységtípusokhoz nyújt pénzügyi támogatást:
a)
Közös fellépések:
i.
szemináriumok és szakmai műhelyek;
ii.
projektcsoportok, amelyek általában korlátozott számú ország részvételével és korlátozott ideig működnek, céljuk pontosan meghatározott eredmény elérésére irányuló, előre definiált cél elérése, ideértve a koordinációt és legjobb gyakorlatok összehasonlító elemzését is;
iii.
munkalátogatások, amelyeket a résztvevő országok vagy egy másik ország által a tisztviselők vámügyi tapasztalatainak és szaktudásának bővítése, illetve mélyítése céljából szerveznek; a harmadik ország területén szervezett munkalátogatások tekintetében csak az utazási és tartózkodási (szállás és napidíj) költségek támogathatók a program keretében;
iv.
monitoring tevékenységek, amelyeket a Bizottság és a résztvevő országok tisztviselőiből álló közös csoportok által végeznek, és amelyek célja a vámügyi gyakorlatok elemzése, a szabályok végrehajtásával kapcsolatos nehézségek azonosítása, és adott esetben az uniós szabályok és munkamódszerek kiigazítására vonatkozó javaslattétel;
v.
szakértői csoportok, nevezetesen strukturált együttműködési formák - nem állandó vagy állandó jelleggel -, amelyek egyesítik a tapasztalatokat annak érdekében, hogy adott esetben online együttműködési szolgáltatások, közigazgatási segítség, valamint infrastrukturális és felszerelési segítség révén nyújtott támogatással, meghatározott területeken felmerülő feladatokat hajtsanak végre, vagy operatív tevékenységeket végezzenek;
vi.
a vámigazgatási kapacitás építése és támogató tevékenységek;
vii.
tanulmányok készítése;
viii.
közösen kidolgozott kommunikációs célú tevékenységek;
ix.
egyéb, az 5. és a 6. cikkben megállapított általános, különös és operatív célkitűzéseket támogató tevékenységek.
b)
IT- kapacitásfejlesztés: a II. melléklet A. szakaszában rögzített európai informatikai rendszerek uniós elemeinek, valamint az uniós jog alapján létrehozott új európai informatikai rendszereknek a fejlesztése, karbantartása, üzemeltetése és minőségellenőrzése.
c)
Humán kompetenciák fejlesztése: közös képzések a vámügyekkel kapcsolatban szükséges szakmai készségek és ismeretek támogatása érdekében.
8. cikk
A közös fellépésekre vonatkozó különös végrehajtási rendelkezések
(1) A 7. cikk a) pontjában említett közös fellépésekben önkéntes alapon lehet részt venni.
(2) A részt vevő országoknak biztosítaniuk kell, hogy a közös fellépésekben való részvételre megfelelő szakmai háttérrel és képesítéssel rendelkező tisztviselőket jelöljék ki.
(3) A részt vevő országoknak adott esetben meg kell hozniuk a közös tevékenységek végrehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen az ezen fellépésekkel kapcsolatos ismeretek terjesztése, illetve az elért eredmények optimális felhasználásának biztosítása révén.
9. cikk
Az informatikai rendszerek kapacitásfejlesztésére vonatkozó különös végrehajtási rendelkezések
(1) A Bizottság és a részt vevő országok biztosítják a II. melléklet A. szakaszában említett európai informatikai rendszerek fejlesztését, üzemeltetését és megfelelő karbantartását.
(2) A Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve koordinálja a II. melléklet A. szakaszában említett európai informatikai rendszereknek a II. melléklet B. szakaszában meghatározott uniós, illetve a II. melléklet C. szakaszában ismertetett nem uniós elemei kialakításának és üzemeltetésének azon szempontjait, amelyek azok működőképességének, összekapcsolhatóságának és folyamatos fejlesztésének biztosításához szükségesek.
(3) Az uniós elemek beszerzésének, fejlesztésének, üzembe helyezésének, karbantartásának és napi üzemeltetésének költségeit az Unió állja. A nem uniós elemek beszerzésének, fejlesztésének, üzembe helyezésének, karbantartásának és napi üzemeltetésének költségei a részt vevő országokat terhelik.
10. cikk
A humán kompetenciák fejlesztésére vonatkozó különös végrehajtási rendelkezések
(1) A 7. cikk c) pontjában említett közös képzési tevékenységekben való részvétel önkéntes.
(2) A részt vevő országoknak adott esetben integrálniuk kell nemzeti képzési programjaikba a közösen kifejlesztett képzési tartalmakat, beleértve az elektronikus tanulási (eLearning) modulokat, a képzési programokat és a közösen megállapított képzési standardokat.
(3) A részt vevő országoknak gondoskodniuk kell arról, hogy tisztviselőik megkapják az ahhoz szükséges alap- és továbbképzést, hogy a képzési programokkal összhangban közös szakmai készségekre és szaktudásra tegyenek szert.
(4) A részt vevő országoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a tisztviselők részesüljenek a programban való részvételhez kellő kielégítő szintű nyelvtudás elsajátításához szükséges nyelvi képzésben.
III. FEJEZET
PÉNZÜGYI KERET
11. cikk
Pénzügyi keretösszeg
(1) A program végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg 2014-től 2020-ig terjedő időszakra: 522 943 000 EUR folyó árakon.
Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a pénzügyi keretösszeg határain belül.
(2) A program pénzügyi keretösszegén belül irányadó összegeket kell elkülöníteni a 7. cikkben felsorolt támogatható tevékenységekre, az egyes intézkedéstípusokra a III. mellékletben meghatározott százalékos arányokon belül. A Bizottság eltérhet a forrásoknak az említett melléklet szerinti elosztásától, ugyanakkor nem növelheti 10 %-nál nagyobb arányban az egyes tevékenységtípusokra a pénzügyi keretösszegből elkülönített részt.
Amennyiben szükségessé válik az említett határérték túllépése, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 15. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a forrásoknak a III. melléklet szerinti indikatív elosztására.
12. cikk
Az intervenció típusai
(1) A Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet előírásaival összhangban hajtja végre a programot.
(2) Az Unió által a 7. cikkben szereplő támogatható tevékenységekhez nyújtott támogatás a következő formákat öltheti:
a)
támogatások;
b)
közbeszerzési szerződések;
c)
a 4. cikkben említett külső szakértőknél felmerült költségek megtérítése.
(3) Napidíjak, utazási költségek és szállásköltségek, illetve rendezvények szervezéséhez kapcsolódó költségek esetén a támogatások társfinanszírozási rátája a támogatható költségek 100 %-áig terjedhet.
A támogatást igénylő tevékenységek esetében az alkalmazandó társfinanszírozási rátát az éves munkaprogramokban meg kell határozni.
(4) A programhoz rendelt pénzügyi erőforrások a következőket is fedezhetik:
a)
a program irányításához és az abban meghatározott célok eléréshez szükséges előkészítő, monitoring, ellenőrző, audit és értékelő tevékenységekre vonatkozó költségek, különösen a tanulmányok, szakértői értekezletek, tájékoztató és kommunikációs intézkedések költségeit, az Unió politikai prioritásairól szóló hivatalos kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések az e programban megfogalmazott célok megvalósításához kapcsolódnak;
b)
az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, valamint
c)
minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költség, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során.
13. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtásakor az Unió pénzügyi érdekeinek védelme - a csalással, korrupcióval és egyéb illegális tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hathatós ellenőrzések, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése, adott esetben pedig hathatós, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciók révén - biztosított legyen.
(2) A Bizottság, illetve képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e program alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) - az 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanács rendeletben (10), valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (11) foglalt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően - nyomozásokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathat annak megállapítására, hogy elkövettek-e valamely támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy az e rendelet alapján finanszírozott szerződéssel összefüggésben az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást, korrupciót vagy más jogellenes cselekményt.
IV. FEJEZET
VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖR
14. cikk
Munkaprogram
(1) A program végrehajtása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok útján éves munkaprogramokat fogad el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
Valamennyi éves munkaprogram a program célkitűzéseinek végrehajtását szolgálja, az alábbiak meghatározása révén:
a)
az 5. és a 6. cikkben megállapított általános, különös és operatív célkitűzések szerinti tevékenységek, a végrehajtás módszerei, ideértve adott esetben a 7. cikk a) pontjának v. alpontjában említett szakértői csoportok létrehozására vonatkozó szabályokat is, valamint a várható eredmények;
b)
a költségvetés tevékenységtípusonkénti bontása;
c)
a támogatások 12. cikk (3) bekezdésében említett társfinanszírozási rátája.
(2) Az éves munkaprogram összeállítása során a Bizottság figyelembe veszi a vámpolitikával kapcsolatos közös megközelítést. Ezt a megközelítést a Bizottság és a tagállamok - a tagállamok vámigazgatásainak vezetőiből vagy azok képviselőiből és a Bizottság képviselőiből álló Vámpolitikai Csoport keretében együttműködve - rendszeresen felülvizsgálják és alakítják.
A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Vámpolitikai Csoportot a program végrehajtásával kapcsolatos intézkedésekről.
15. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság az 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében és a 11. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében és a 11. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) Az 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdése és a 11. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
16. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
V. FEJEZET
MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS
17. cikk
A program szerinti tevékenységek monitoringja
(1) A Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve - az I. mellékletben említett mutatók alapján - elvégzi a program és az annak keretében hozott tevékenységek végrehajtásának monitoringját.
(2) A Bizottság közzéteszi a monitoring eredményét.
(3) A monitoring eredményeit a 18. cikkel összhangban fel kell használni a program értékelése során.
18. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság a (2) és a (3) bekezdésben foglalt szempontok alapján félidős és végső értékelést nyújt be a programról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az értékelések eredményeit - ideértve az azonosított főbb hiányosságokat is - be kell építeni a programok további időtartamra való esetleges megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről szóló döntésekbe. Az értékeléseket független külső értékelő végzi.
(2) A Bizottság 2018. június 30-ig félidős értékelési jelentést készít a program szerinti tevékenységek céljainak megvalósulásáról, a források felhasználásának hatékonyságáról, valamint a program európai szintű hozzáadott értékéről. A jelentésnek emellett ki kell térnie az egyszerűsítésre, a célkitűzések relevanciájára, valamint a programnak az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló kiemelt célkitűzéseihez való hozzájárulására.
(3) A Bizottság 2021. december 31-ig végső értékelési jelentést készít a (2) bekezdésben említett szempontokról, valamint a program hosszú távú következményeiről és hatásainak fenntarthatóságáról.
(4) A Bizottság felhívására a részt vevő országok minden kapcsolódó adatot és információt átadnak a félidős és végső értékelési jelentésekhez való hozzájárulás céljából.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 624/2007/EK határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.
Az említett határozat hatálya alá tartozó tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségekre azonban teljesítésükig továbbra is az említett határozat vonatkozik.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. december 11-én.