РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 1314/2013 НА СЪВЕТА
от 16 декември 2013 г.
относно програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия (2014-2018 г.) в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 7, първа алинея от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като има предвид, че:
(1)
Една от целите на Европейската общност за атомна енергия („Общността“) е тя да допринася за повишаването на жизнения стандарт в държавите-членки, в т.ч. чрез стимулиране и подкрепа за ядрените изследвания в държавите-членки, допълвайки ги с общностна програма за научни изследвания и обучение.
(2)
Ядрените изследвания могат да допринасят за социалното и икономическото благоденствие и екологичната устойчивост чрез подобряване на ядрената сигурност и безопасност и радиационната защита. Еднакво важен е и потенциалният принос на ядрените изследвания за дългосрочното намаляване на въглеродния дял в енергийната система по един безопасен, ефикасен и сигурен начин.
(3)
Подкрепяйки ядрените изследвания, програмата за научни изследвания и обучение на Общността за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2018 г. („програмата на Евратом“) ще допринесе за постигането на целите на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ („рамкова програма „Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на европейския парламент и на съвета (2), и ще улесни изпълнението на стратегията „Европа 2020“, както и създаването и функционирането на европейското научноизследователско пространство.
(4)
Независимо от потенциала на ядрената енергия за въздействие на енергийните доставки и икономическото развитие, сериозните ядрени аварии могат да бъдат заплаха за човешкото здраве. Следователно в програмата на Евратом следва да се обърне възможно най-голямо внимание на ядрената безопасност и, където е целесъобразно, на аспектите на сигурността, за които се грижи Съвместния изследователски център („СИЦ“).
(5)
Европейският стратегически план за енергийните технологии (план SET), установен в заключенията от заседанието на Съвета от 28 февруари 2008 г. в Брюксел, ускорява разработването на пакет от технологии с ниски въглеродни емисии. На заседанието си от 4 февруари 2011 г. Европейският съвет постигна съгласие, че Съюзът и неговите държави-членки ще насърчават инвестициите във възобновяеми източници на енергия, безопасни и устойчиви технологии с ниски нива на въглеродни емисии, както и че ще съсредоточат вниманието си върху изпълнението на технологичните приоритети, определени в плана SET. Всяка държава-членка е свободна да избере вида технологии, които би желала да подкрепи.
(6)
Тъй като всички държави-членки разполагат с ядрени съоръжения или използват радиоактивни материали, в частност за медицински цели, Съветът призна в заключения от заседанието си в Брюксел на 1 и 2 декември 2008 г. непрестанната нужда от осигуряване на професионални умения в ядрената област, по-специално чрез подходящо образование и обучение, свързани с научните изследвания и координирани на равнището на Общността.
(7)
Всяка държава-членка сама преценява дали да използва ядрена енергия или не, като същевременно се отчита, че ядрената енергия изпълнява различна роля в различните държави-членки.
(8)
С подписването на Споразумението за създаване на Международна организация по термоядрена енергия „ITER“ за съвместно изпълнение на проекта ITER (3) Общността пое ангажимент да участва в строителството и бъдещата експлоатация на ITER. Участието на Общността се управлява чрез „Европейско съвместно предприятие за „ITER“ и развитието на термоядрената енергия“ („Термоядрен синтез за енергия“), създадено с Решение 2007/198/Евратом на Съвета (4). Дейностите на посоченото съвместно предприятие, включително по ITER, се регламентират с отделен законодателен акт.
(9)
За да се превърне термоядреният синтез в реална възможност за производство на енергия с търговска цел, на първо място е необходимо успешното и навременно завършване на строежа и въвеждане в експлоатация на ITER. На второ място е необходимо да се изготви амбициозна, но реалистична пътна карта с цел започване на производството на електроенергия до 2050 г. Постигането на тези цели изисква европейската програма за термоядрен синтез да бъде пренасочена към съвместна програма от дейности в изпълнение на тази пътна карта. За да се осигури успех на протичащите научноизследователски дейности в областта на термоядрения синтез, както и поемане на дългосрочен ангажимент от заинтересованите страни в тази област и развитие на сътрудничество между тях, следва да се гарантира непрекъснатост на подпомагането по линия на Общността. Следва да се постави по-силен акцент преди всичко върху дейностите в подкрепа на ITER, но също и върху развитието в посока създаване на демонстрационен реактор, включително и по-сериозно участие на частния сектор, ако е целесъобразно. Подобно рационализиране и пренасочване не следва да застрашава водещата позиция на Европа в научната общност в областта на термоядрения синтез.
(10)
СИЦ следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и технологична подкрепа при формулирането, разработката, изпълнението и мониторинга на политиките на Общността, по-специално по отношение на научноизследователската дейност и обучението в областта на ядрената безопасност и сигурност. С цел да се оптимизират човешките ресурси и да се избегне припокриването на научноизследователската дейност в Съюза, всяка нова дейност, осъществявана от СИЦ, следва да бъде анализирана, за да се провери съвместимостта ѝ със съществуващите дейности в държавите-членки. Аспектите на сигурността в рамковата програма „Хоризонт 2020“ следва да се ограничават до преките действия на СИЦ.
(11)
СИЦ следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участието в непреки дейности по програмата на Евратом, работата с трети страни и, в по-малка степен, използването на интелектуалната собственост.
(12)
Ролята на Съюза е да разработи, в интерес на всички свои държави-членки, рамка в подкрепа на съвместните авангардни научни изследвания, генерирането и съхраняването на знанията в областта на технологиите за ядрено делене, със специален акцент върху безопасността, сигурността, радиационната защита и неразпространението на ядреното оръжие. Това изисква независими научни данни, а в тази област СИЦ може да има решаващ принос. Това се признава в съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейскиа икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 6 октомври 2010 г., озаглавено „Водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ - Съюз за иновации“, в което тя заяви своето намерение да предоставя посредством СИЦ по-надеждни научни данни за определяне на политиката. СИЦ смята да посрещне това предизвикателство, като съобрази своята научноизследователска дейност в областта на ядрената безопасност и сигурност с политическите приоритети на Съюза.
(13)
С цел да се задълбочават връзките между науката и обществото, както и да се укрепва общественото доверие в науката, програмата на Евратом следва да способства гражданите и гражданското общество да поемат информиран ангажимент по въпроси на научноизследователската дейност и иновациите, като се насърчава образованието по точни науки, като се повишава достъпността на научните знания, разработват се сериозни програми за научноизследователска дейност и иновации съобразно загрижеността и очакванията на гражданите и гражданското общество, и се улеснява участието им в дейности по програмата на Евратом.
(14)
Изпълнението на програмата на Евратом следва да отговори на променящите се възможности и потребности във връзка с науката и технологиите, промишлеността, политиката и обществото. По същество програмите следва да се изготвят в тясна връзка със заинтересованите страни от всички засегнати сектори и следва да се предвиди достатъчна гъвкавост за реагиране на нови тенденции на развитие. По време на изпълнението на програмата на Евратом е възможно се ползват външни експерти за консултации, като се прибягва и до съответните структури като европейските технологични платформи.
(15)
В резултатите от дебатите, проведени по време на симпозиума за „Ползите и ограниченията на научноизследователската дейност в областта на ядреното делене за икономиката с ниски въглеродни емисии“, подготвен от група за междудисциплинарни проучвания, с участието, inter alia, на експерти от областта на енергетиката, икономиката и социалните науки, организиран съвместно с Комисията и Европейския икономически и социален комитет в Брюксел на 26 и 27 февруари 2013 г., се отчита необходимостта научноизследователските дейности в ядрената област да продължат на европейско равнище.
(16)
Програмата на Евратом следва да допринесе за привлекателността на научноизследователската професия в Съюза. Следва да се обърне съответно внимание на Европейската харта за изследователите и Кодекса за поведение при подбор на изследователи (5), както и на други референтни рамки, определени в контекста на европейското научноизследователско пространство, като същевременно се зачита техният доброволен характер.
(17)
При дейностите, осъществявани по линия на програмата на Евратом, следва да се насърчава равенство между мъжете и жените в научноизследователската дейност и иновациите, като се обърне особено внимание на основните причини за неравновесието между половете, използва се целият потенциал както на жените, така и на мъжете изследователи, и свързаните с половете аспекти се включат в съдържанието на проекти с цел да се подобри качеството на научноизследователската дейност и да се стимулират иновациите. Дейностите следва да са насочени и към прилагането на принципите за равенство между жените и мъжете съгласно членове 2 и 3 от Договора за Европейския съюз и член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(18)
При научноизследователските и иновационни дейности, подкрепяни от програмата на Евратом, следва да се спазват основните етични принципи. По подходящ начин следва да се вземат под внимание становищата по енергийните въпроси на Европейската група за етика в науката и новите технологии. При научноизследователските дейности следва да се вземе под внимание член 13 от ДФЕС и да се намали използването на животни с научноизследователска и изпитателна цел, с оглед в крайна сметка да се замени използването на животните. Всички дейности следва да се извършват при гарантиране на високо равнище на защита на човешкото здраве.
(19)
По-голямо въздействие следва да се постигне и чрез съчетаването на програмата на Евратом със средства от частния сектор в рамките на публично-частни партньорства в ключови области, в които научноизследователската дейност и иновациите могат да допринесат за постигане на по-широките цели на Съюза по отношение на конкурентоспособността. Особено внимание следва да се отдели на участието на малки и средни предприятия.
(20)
Програмата на Евратом следва да насърчава сътрудничеството с трети държави, по-специално в областта на безопасността, въз основа на взаимен интерес и изгода, най-вече за да се насърчава постоянното подобряване на ядрената безопасност.
(21)
С оглед запазване на равнопоставеността за всички предприятия с дейност на вътрешния пазар, финансирането по програмата на Евратом следва да се съобрази с правилата за държавните помощи, за да се осигури ефективно изразходване на публичните средства и да се избегне нарушаване на пазарните условия, като отблъскване на частното финансиране, създаване на неефективни пазарни структури или поддържане на неефективни фирми.
(22)
Необходимостта от нов подход за контрол и управление на риска при финансирането на научноизследователска дейност от Съюза беше отчетена в заключенията на Европейския съвет от 4 февруари 2011 г., в които се настоява за нов баланс между доверието и контрола, както и между поемането и избягването на риск. Европейският парламент, в своята резолюция от 11 ноември 2010 г. за опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания (6), призова за прагматичен преход към административно и финансово опростяване и заяви, че управлението на финансирането от Съюза за научноизследователска дейност следва да бъде в по-голяма степен основано на доверието и толерантно към риска по отношение на участниците.
(23)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагането на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, включително предотвратяването, разкриването и разследването на нередности, възстановяването на загубени, недължимо платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагането на санкции. Преработена стратегия за контрол, при която ударението се премества от свеждането до минимум на процента на грешките към основан на риска контрол и откриване на измамите, следва да намали тежестта на контрола за участниците.
(24)
Важно е също да се осигури добро финансово управление на програмата на Евратом и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за потребителите начин, като същевременно се осигури правна сигурност и достъпност на програмата на Евратом за всички участници. Необходимо е да се осигури съответствие със съответните разпоредби Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета („Финансов регламент“) (7) и с изискванията за опростяване и по-добро регулиране.
(25)
За гарантиране на възможно най-ефективно прилагане, лесен достъп за всички участници посредством опростени процедури и за постигане на съгласувана, изчерпателна и прозрачна рамка за участниците, участието в програмата на Евратом и разпространението на резултатите от научните изследвания следва да се регулират от правилата, приложими към рамковата програма „Хоризонт 2020“, определени в Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета, с известни адаптации или изключения.
(26)
Важно е да не се прекратява съдействието за използване на разработената от участници интелектуална собственост, като същевременно се защитават законните интереси на други участници и на Общността, в съответствие с глава 2 от Договора.
(27)
Гаранционните фондове на участниците, управлявани от Комисията и създадени по силата на Регламент (Евратом) № 1908/2006 на Съвета (8) и Регламент (Евратом) № 139/2012 на Съвета (9), се оказаха важен предпазен механизъм, който намалява рисковете, свързани с дължимите и невъзстановени суми от неизпълнили задълженията си участници. Гаранционният фонд на участниците, създаден с Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и Съвета (10) също следва да обхваща дейности по Регламент (Евратом) № 1908/2006, Регламент (Евратом) № 139/2012 и настоящия регламент.
(28)
За да се осигурят еднакви условия за изпълнението на непреките действия по програмата, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия за приемане на работни програми и на решението за одобряване на финансирането на непреките дейности. Тези изпълнителни правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (11).
(29)
Постигането на целите на програмата на Евратом в съответните области изисква подкрепа за междутематични дейности както в рамките на програмата на Евратом, така и съвместно с дейности по рамковата програма „Хоризонт 2020“.
(30)
Ефективното управление на работата, включващо оценяване и наблюдение, изисква да бъдат разработени специфични показатели за изпълнението, които да са измерими в хода на времето, да са реалистични и същевременно да отразяват логиката на интервенцията, както и да съответстват на подходящата йерархия от цели и дейности. Следва да бъдат въведени подходящи механизми за координация между изпълнението и наблюдението на програмата на Евратом, от една страна, и наблюдението на напредъка, постиженията и работата на европейското научноизследователско пространство, от друга страна.
(31)
Управителният съвет на СИЦ, създаден с Решение 96/282/Евратом на Комисията (12), беше консултиран относно научното и технологичното съдържание на преките действия на СИЦ.
(32)
От съображения за правна сигурност Решението на Съвета от 16 декември 1980 г. относно създаването на Консултативен комитет по програмата „Ядрен синтез“ (13), Решение 84/338/Евратом, ЕОВС, ЕИО на Съвета (14), Решение 2006/970/Евратом на Съвета (15), Решение 2006/976/Евратом на Съвета (16), Решение 2006/977/Евратом на Съвета (17), Регламент (Евратом) № 1908/2006, Решение 2012/93/Евратом на Съвета (18), Регламент (Евратом) № 139/2012, Решение 2012/94/ Евратом на Съвета (19) и Решение 2012/95/Евратом на Съвета (20) следва да бъдат отменени.
(33)
Комисията проведе консултации с Научния и технически комитет на Евратом,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
СЪЗДАВАНЕ
Член 1
Създаване
С настоящия регламент се създава Програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2018 г. („програмата на Евратом“), и се определят правилата за участие в тази програма, включително за участие в програми на финансиращи органи, разпоредители на средства, отпуснати в съответствие с настоящия регламент, и в дейности, извършвани съвместно по настоящия регламент и по рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (рамкова програма „Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„научноизследователски и иновационни дейности“ означава целия спектър от научноизследователски дейности, технологично развитие, демонстрации и иновации, включително насърчаване на сътрудничеството с трети държави и международни организации, разпространяване и оптимизиране на резултатите и стимулиране на обучението и мобилността на изследователите в Европейската общност за атомна енергия (по-нататък „Общността“);
б)
„преки действия“ означава научноизследователски и иновационни дейности, предприемани от Комисията посредством подчинения ѝ Съвместен изследователски център (СИЦ);
в)
„непреки действия“ означава научноизследователски и иновационни дейности, за които Съюзът или Общността (по-нататък „Съюза“) осигурява финансова подкрепа и които се предприемат от участниците;
г)
„публично-частно партньорство“ означава партньорство, при което партньори от частния сектор, Общността и, когато е целесъобразно, други партньори, като например органи от публичния сектор, се ангажират съвместно да подкрепят разработването и изпълнението на програма или дейности за научни изследвания и иновации;
д)
„партньорство в рамките на публичния сектор“ означава партньорство, при което органи от публичния сектор или организации с мисия за обществена услуга на местно, регионално, национално или международно равнище се ангажират с Общността съвместно да подкрепят разработването и изпълнението на програма или дейности за научни изследвания и иновации.
Член 3
Цели
1. Общата цел на програмата на Евратом е насочена към научноизследователски дейности и дейности по обучение в ядрената област с акцент върху постоянното подобряване на ядрената сигурност, безопасност и радиационна защита, и по-специално осъществяване на потенциален принос за дългосрочното намаляване на въглеродния дял в енергийната система по един безопасен, ефикасен и сигурен начин. За нейното постигане способстват дейностите, посочени в приложение I, под формата на преки и непреки дейности, с които се търси постигането на конкретните цели, изложени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
2. Непреките действия по програмата на Евратом имат следните конкретни цели:
а)
подкрепа за безопасността на ядрените системи;
б)
принос в разработването на безопасни дългосрочни решения за управление на крайни ядрени отпадъци, включително окончателно геоложко погребване, както и разделяне и преобразуване;
в)
подкрепа за разработването и устойчивостта на експертни знания и високи постижения в ядрената област в Европейския съюз;
г)
подкрепа за радиационната защита и разработването на медицински приложения на радиацията включително, inter alia, на обезопасено и сигурно предлагане и употреба на радиоактивни изотопи;
д)
напредък в посока доказване приложимостта на термоядрения синтез като източник на енергия, използвайки съществуващи и бъдещи инсталации за термоядрен синтез;
е)
полагане на основите за бъдещи термоядрени централи чрез разработване на материали, технологии и идейно проектиране;
ж)
стимулиране на новаторството и на конкурентоспособността в промишления сектор;
з)
гарантиране наличието и използването на научноизследователски инфраструктури от общоевропейско значение.
3. Преките действия по програмата на Евратом имат следните конкретни цели:
а)
подобряване на ядрената безопасност, в това число: безопасността на ядрения реактор и гориво, управлението на отпадъците, включително окончателното геоложко погребване, както и разделяне и преобразуване; извеждането от експлоатация и аварийната готовност;
б)
подобряване на ядрената сигурност, в това число ядрените гаранции, неразпространението на ядреното оръжие, борбата с незаконния трафик и ядрената криминалистика;
в)
осигуряване на отлична научна база в ядрената област за целите на стандартизацията;
г)
грижа за управлението на знанията, образованието и обучението;
д)
подкрепа на политиката на Съюза в областта на ядрената безопасност и сигурност.
Всяко ново възлагане на дейности на СИЦ се анализира от Управителния съвет на СИЦ, за да се провери съвместимостта им със съществуващите дейности в държавите-членки.
4. Програмата на Евратом се изпълнява по начин, който да гарантира, че приоритетите и подпомаганите дейности отговарят на променящите се нужди и са съобразени с развитието на науката, технологиите, иновациите, процеса на изграждане на политиката, пазарите и обществото, с цел оптимизиране на човешките и финансовите ресурси, и който да избегне дублиране при научноизследователската и развойната дейност в ядрената област в Съюза.
5. В рамките на конкретните цели, посочени в параграфи 2 и 3, могат да се вземат предвид нови и непредвидени потребности, възникващи в хода на изпълнение на програмата на Евратом. Ако е надлежно обосновано, това може да включва реагиране на нововъзникващи възможности, кризи и заплахи, както и на потребности във връзка с разработването на нови политики на Съюза, а също и пилотното осъществяване на дейности, чието подпомагане се предвижда по бъдещи програми.
Член 4
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата на Евратом възлиза на 1 603 329 000 EUR. Тази сума се разпределя, както следва:
а)
непреки действия по програмата за научноизследователска и развойна дейност в областта на термоядрения синтез 728 232 000 EUR;
б)
непреки действия в областта на ядреното делене, безопасността и радиационната защита 315 535 000 EUR;
в)
преки действия 559 562 000 EUR.
Административните разходи на Комисията, свързани с изпълнението на непреките действия по програмата на Евратом, могат да достигнат максимум от 7 % като средна стойност по време на периода на програмата на Евратом, без да надхвърлят 6 % през 2018 г.
2. Финансовият пакет за програмата на Евратом може да покрива разходи по дейности за подготовка, наблюдение, контрол, одит и оценяване, които са необходими за управлението на тази програма и постигането на целите ѝ, в частност проучвания и срещи на експерти, доколкото те са свързани с общите цели на настоящия регламент, разходи за мрежи от областта на информационните технологии, свързани главно с обработката на информация и нейния обмен, както и разходи за друга техническа и административна помощ, направени от Комисията при управлението на програмата на Евратом. Разходите за продължителни и повтарящи се дейности като контрол, одит и ИТ мрежи, ще се покриват в рамките на административните разходи на Комисията, посочени в параграф 1.
3. При необходимост и когато е надлежно обосновано, бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2018 г., за да покрият разходи за техническа и административна помощ, което да позволи управлението на действия, които все още не са завършени до 31 декември 2018 г.
4. Когато преките действия допринасят за инициативи на организации, натоварени с изпълнението на задачи от Комисията в съответствие с член 6, параграф 2 и член 15, подобно участие не се смята за част от финансовото участие, предвидено за тези инициативи.
5. Бюджетните задължения могат да се разделят на годишни вноски. Всяка година Комисията определя годишните вноски, като взема предвид постигнатия напредък по изпълнението на действията, за които се получава финансово подпомагане, прогнозираните нужди и наличния бюджет.
Член 5
Асоцииране на трети държави
1. Програмата на Евратом е отворена за асоцииране на:
а)
присъединяващите се държави, държавите кандидатки и потенциални кандидатки, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програми на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на съвети за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държави - членки на Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), или държави или територии, уредени от Европейския инструмент за съседство, които отговарят на всички посочени по-долу критерии:
i)
добър капацитет в областта на науката, технологиите и иновациите;
ii)
добри резултати от участието си в програми на Съюза за научни изследвания и иновации;
iii)
честно и справедливо третиране на правата върху интелектуалната собственост.
в)
държави и територии, асоциирани към Седмата рамкова програма на Евратом.
2. Специфичните условия за участието на асоциираните държави в програмата на Евратом, включително финансовото участие съобразно брутния вътрешен продукт на съответната асоциирана държава, се определят с международни споразумения между Съюза и асоциираните държави.
ДЯЛ II
ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА I
Изпълнение, управление и форми на подпомагане
Член 6
Управление и форми на подпомагане от Общността
1. Програмата на Евратом се изпълнява чрез непреки действия посредством една или няколко форми на финансиране, предвидени във Финансовия регламент, по-специално безвъзмездни средства, награди, обществени поръчки и финансови инструменти. Подпомагането от Общността се състои и от преки дейности под формата на научноизследователски и иновационни дейности, осъществявани от СИЦ.
2. Без да се засягат разпоредбите на член 10 от Договора, Комисията може да възложи част от изпълнението на програмата на Евратом на финансиращите органи, посочени в член 58, параграф 1, буква б) от Финансовия регламент.
Комисията също може да повери изпълнението на непряко действие по програмата на Евратом на органи, създадени по рамковата програма „Хоризонт 2020“ или посочени в нея.
3. Чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2, Комисията приема решението за одобряване на финансирането на непреките действия.
Член 7
Правила за участие и разпространение на резултатите от научните изследвания
1. При спазване на параграфи 2 и 3 от настоящия член участието на юридически лица в непреки действия, предприети по програмата на Евратом, се регулира от правилата, установени с Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета.
2. За целите на програмата на Евратом „правилата за сигурност“, посочени в член 43, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, включват отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
Чрез дерогация от член 41, параграф 3, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, Комисията или финансиращият орган може, по отношение на резултати, постигнати от участници, ползвали финансиране от Общността, да възрази срещу прехвърляния на собственост или предоставяния на изключителен и неизключителен лиценз на трети страни, със седалище в трета държава, която не е асоциирана към програмата на Евратом, когато счита, че предоставянето или прехвърлянето не е в интерес на развитието на конкурентоспособността на икономиката на Съюза, не е съвместимо с етичните принципи или от съображения за сигурност. „Съображенията за сигурност“ включват отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
Чрез дерогация от член 46, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, Общността и нейните съвместни предприятия, за целите на разработването, прилагането и наблюдението на политиките и програмите на Общността или ангажиментите, поети в рамките на международно сътрудничество с трети държави и международни организации, се ползват с права на достъп до резултатите на всеки участник, получил финансиране от Общността. Тези права на достъп включват правото да се разрешава на трети страни да ползват резултатите при обществени поръчки и правото на преотстъпване на лицензи, биват ограничени до нетърговска и неконкурентна употреба и се предоставят безвъзмездно.
3. Гаранционният фонд на участниците, създаден с Регламент (ЕС) № 1290/2013, заменя и е приемник на гаранционните фондове на участниците, създадени с Регламент (Евратом) № 1908/2006 и Регламент (Евратом) № 139/2012.
Всички суми от гаранционните фондове на участниците, създадени с Регламент (Евратом) № 1908/2006 и Регламент (Евратом) № 139/2012, се прехвърлят в Гаранционния фонд на участниците, считано от 31 декември 2013 г. Участниците в действия по Решение 2012/93/Евратом, които подписват споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства след 31 декември 2013 г., правят вноските си в Гаранционния фонд на участниците.
Член 8
Междутематични дейности
1. С оглед постигането на целите на програмата на Евратом и в отговор на общите предизвикателства пред програмата на Евратом и рамковата програма „Хоризонт 2020“, дейностите, свързани с повече от едно от непреките действия, посочени в приложение I, и/или тези за изпълнение на специфичната програма на рамковата програма „Хоризонт 2020“, създадена с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (21), могат да се ползват от финансиране от Съюза.
2. Финансовото участие по параграф 1 от настоящия член може да се получи чрез комбиниране на финансовите участия за непреки действия по член 4 от настоящия регламент и по член 6 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 и да се предоставя чрез единна схема за финансиране.
Член 9
Равенство между половете
При програмата на Евратом се гарантира ефективното поощряване на равенството между половете и свързаните с половете аспекти в съдържанието на научните изследвания и иновациите.
Член 10
Етични принципи
1. Всички научноизследователски и иновационни дейности по програмата на Евратом се извършват в съответствие с етичните принципи и съответното национално и международно законодателство и законодателство на Съюза, включително Хартата на основните права на Европейския съюз и Европейската конвенция за защита на правата на човека и нейните допълнителни протоколи.
Обръща се особено внимание на принципа на пропорционалност, правото на личен живот, правото на защита на личните данни, правото на физическа и психическа неприкосновеност на личността, правото на недискриминация и необходимостта да се гарантира високо равнище на защита на човешкото здраве.
2. Научноизследователските и иновационните дейности по програмата на Евратом са насочени изключително към граждански приложения.
Член 11
Работни програми
1. Чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 3, Комисията приема работни програми за изпълнението на непреките действия. В тези работни програми се дава възможност за подходи „отдолу-нагоре“, които са насочени към постигането на целите по новаторски начини.
Работните програми определят съществените елементи, необходими за изпълнението на действията в съответствие с Финансовия регламент, включително техните подробни цели, съответното финансиране и график, както и многогодишния подход и стратегическите насоки за следващите години от изпълнението.
2. За преките действия, Комисията, в съответствие с Решение 96/282/Евратом, изготвя многогодишна работна програма, в която конкретизира в по-големи подробности целите и научните и технически приоритети, представени в приложение I, както и сроковете за тяхното изпълнение.
В тази многогодишна работна програма се вземат предвид и съответните научни изследвания, извършвани от държавите-членки, асоциираните държави и европейските и международните организации. Тя се актуализира по подходящ начин и когато е необходимо.
3. В работните програми, посочени в параграфи 1 и 2 се взема предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза, както и съответните тенденции в политиката, икономиката и обществото. Те се актуализират по подходящ начин и когато е необходимо.
4. Работните програми, посочени в параграфи 1 и 2 включват раздел, който набелязва междутематичните дейности, посочени в член 8.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът (22) заседава в два различни състава, които се занимават съответно с въпросите на ядреното делене и с въпросите на термоядрения синтез от програмата на Евратом.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага процедурата по разглеждане, предвидена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. Когато становището на комитета трябва да бъде получено по писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, ако в рамките на срока за даване на становище председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета отправят такова искане.
Член 13
Комисията редовно уведомява комитета, посочен в член 12, за цялостния напредък при изпълнението на програмата на Евратом и му предоставя навременна информация за всички предлагани или финансирани по програмата на Евратом непреки действия.
Член 14
Консултации с външни експерти и участие на обществото
1. За изпълнението на програмата на Евратом и по целесъобразност се вземат предвид препоръките и данните, получени от:
а)
Научния и технически комитет на Евратом, съгласно член 134 от Договора за Евратом;
б)
създадени от Комисията независими консултативни групи от експерти на високо равнище;
в)
структурите за водене на диалог, създадени по силата на международни споразумения в областта на науката и технологиите;
г)
дейности с перспективна насоченост;
д)
целеви обществени консултации (включително, ако е целесъобразно, национални и регионални органи или заинтересовани страни); и
е)
прозрачни, интерактивни процеси, които гарантират, че се подпомагат отговорните научноизследователски дейности и иновации.
2. В пълна степен се вземат под внимание и научноизследователските и иновационните програми, изработени, inter alia, от европейските технологични платформи, инициативите за съвместно планиране и европейските партньорства за иновации.
ГЛАВА II
Конкретни области на действие
Член 15
Малки и средни предприятия
Особено внимание се отделя на осигуряването на адекватното участие в програмата на Евратом на малките и средните предприятия (МСП) и иновационното въздействие върху тях, както и на участието на частния сектор като цяло. Като част от механизмите за оценяване и наблюдение се предприема количествено и качествено оценяване на участието на МСП.
Член 16
Публично-частни партньорства и партньорства в рамките на публичния сектор
За постигане на целите, определени в член 3, специфичните дейности по програмата на Евратом могат да бъдат изпълнявани чрез:
а)
съвместни предприятия, създадени въз основа на глава 5 от Договора;
б)
партньорства в рамките на публичния сектор, основани на схемата за финансиране „действия по съфинансиране на програми“;
в)
договорни публично-частни партньорства, както е посочено в член 25 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 17
Международно сътрудничество с трети държави и с международни организации
1. Субекти със седалище в трети държави и международни организации имат право да участват в непреки действия по програмата на Евратом при условията, определени в Регламент (ЕС) № 1290/2013. Изключенията от общия принцип са определени в член 7 от настоящия регламент. Международното сътрудничество с трети държави и международни организации се насърчава по програмата на Евратом с цел:
а)
укрепване на високите постижения и привлекателността на Съюза в научноизследователската дейност и иновациите, както и на неговата икономическа и промишлена конкурентоспособност;
б)
ефективно справяне с общите обществени предизвикателства;
в)
подкрепа за целите на външната политика на Съюза и политиката му за развитие, допълвайки външни програми и програми за развитие. Ще се търсят полезни взаимодействия с други политики на Съюза.
2. Целевите действия за насърчаване на сътрудничеството с конкретни трети държави или групи от трети държави се осъществяват въз основа на стратегически подход, както и на общ интерес, приоритети и взаимна полза, като се вземат предвид техният научен и технологичен капацитет, възможностите на пазара и очакваното въздействие.
Следва да се насърчава реципрочният достъп до програмите на трети държави. Насърчава се координирането и взаимодействието с инициативи на държави-членки и асоциирани държави с оглед да се постигне максимално въздействие. Естеството на сътрудничеството може да варира в зависимост от конкретните страни партньори.
При определянето на приоритетите за сътрудничество се вземат предвид развитията в политиката на Съюза, възможностите за сътрудничество с трети държави и честното и справедливо третиране на правата върху интелектуалната собственост.
Член 18
Информация, комуникации, използване и разпространение на резултатите
1. При изпълнението на програмата на Евратом дейностите по разпространение на резултатите и информацията са неразделна част от действията, подпомагани от програмата на Евратом.
2. Дейностите по разпространение на информация могат да включват:
а)
инициативи, насочени към повишаване на осведомеността и улесняване на достъпа до финансиране по програмата на Евратом, по-специално за онези региони или видове участници с относително ниско равнище на участие;
б)
целева помощ за проекти и консорциуми, за да им се осигури достъп до необходимите умения за оптимизиране на разпространението на информацията и резултатите и тяхното използване;
в)
инициативи за насърчаване на диалога и дискусиите в обществото по научни, технологични и иновационни въпроси, както и за възползване от социални медии и други иновативни технологии и методики;
г)
съобщаване на приоритетите в политиката на Съюза, при условие че те са свързани с целите на настоящия регламент. По-специално Комисията предоставя навременна и подробна информация на държавите-членки.
3. В съответствие с Договора и съответното законодателство на Съюза, дейностите по разпространение на резултатите могат да включват:
а)
действия, които обединяват резултати от редица проекти, включително финансирани от други източници, за да предоставят удобни за ползване бази данни и доклади, обобщаващи основните констатации;
б)
разпространение на резултатите сред определящите политическите насоки фактори, включително органите по стандартизация, за да се насърчава използването на резултатите, които са от значение за политиките на съответните органи на международно, национално и регионално равнище и на равнището на Съюза.
ГЛАВА III
Контрол
Член 19
Контрол и одит
1. Системата за контрол, създадена за изпълнението на настоящия регламент, се проектира така, че да осигури разумна гаранция за постигането на подходящо управление на рисковете, свързани с ефективността и ефикасността на операциите, както и за законосъобразността и редовността на извършените трансакции, като се отчита многогодишният характер на програмите, а също и естеството на съответните плащания.
2. Системата за контрол гарантира подходящ баланс между доверието и контрола, като се вземат предвид административните и другите разходи за контрол на всички равнища, особено за участниците, така че да могат да бъдат постигнати целите на програмата на Евратом и да се осигури нейната привлекателност за най-добрите изследователи и най-иновативните предприятия.
3. Като част от системата за контрол, стратегията за одит на разходите за непреки дейности по програмата на Евратом се основава на финансов одит на представителна извадка от разходите за цялата програма. Подобна представителна извадка се допълва от подбор въз основа на оценка на рисковете, свързани с разходите.
Одитите на разходите за непреки действия по програмата на Евратом се извършват по последователен начин в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност с оглед да се сведе до минимум одитната тежест за участниците.
Член 20
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по настоящия регламент.
Без да се засяга параграф 3, Комисията може да извършва одити до две години след окончателното плащане.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, в т.ч. контрол и проверки на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕО) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23), и в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (24) с оглед установяване дали е налице измама, корупция или някаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по линия на програмата на Евратом.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразумения за сътрудничество с трети държави и международни организации, договори, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства и решения за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните им компетентности.
ГЛАВА IV
Наблюдение и оценяване
Член 21
Наблюдение
1. Комисията наблюдава ежегодно изпълнението, включително напредъка и постиженията на програмата на Евратом. Комисията предоставя на комитета по член 12 информация във връзка с това.
2. Комисията докладва и прави публично достояние резултатите от наблюдението, посочено в параграф 1.
Член 22
Оценяване
1. Оценките се изготвят на достатъчно ранен етап, за да могат да се използват в процеса на вземане на решения.
Не по-късно от 31 май 2017 г. и като се вземе предвид подлежащата на изготвяне до края на 2015 г. последваща оценка на Седмата рамкова програма на Евратом, създадена с Решение 2006/970/Евратом, и на рамковата програмата на Евратом (2012-2013 г.), създадена с Решение 2012/93/Евратом, Комисията извършва с помощта на независими експерти, подбрани чрез прозрачен процес, междинна оценка на програмата на Евратом относно постигането - на равнище резултати и напредък в реализирането на въздействия - на целите, продължаващата адекватност на всички мерки, ефективността и използването на ресурси, възможностите за по-нататъшно опростяване и европейската добавена стойност. Освен това при оценяването се отчита приносът на мерките по приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, резултатите по дългосрочното въздействие на предходните мерки и до каква степен съществува взаимодействие с другите програми за финансиране от Съюза, включително структурните фондове.
Не по-късно от 31 декември 2022 г. Комисията извършва с помощта на независими експерти, подбрани чрез прозрачен процес, последваща оценка на програмата на Евратом. Тази оценка обхваща обосновката, изпълнението и постиженията, както и по-дългосрочното въздействие и устойчивостта на мерките, за да се подпомогне вземането на решение за евентуално подновяване, изменение или прекратяване на дадена последваща мярка.
2. Без да се засяга параграф 1, преките и непреките действия по програмата на Евратом са предмет на отделни оценки.
3. Споменатите в параграфи 1 и 2 оценки се отнасят до напредъка към постигане на целите, определени в член 3, в съответствие с показателите за ефективност, посочени в приложение II.
4. При целесъобразност и когато има налични такива, държавите-членки представят на Комисията данни и информация, необходими за наблюдението и оценяването на съответните мерки.
5. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет заключенията от оценките, посочени в параграфи 1 и 2, придружени от нейните забележки.
ДЯЛ III
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Отмяна и преходни разпоредби
1. Считано от 1 януари 2014 г. се отменят Решението на Съвета от 16 декември 1980 г. относно създаването на Консултативен комитет по програмата „Ядрен синтез“, Решение на Съвета 84/338/Евратом, ЕОВС, ЕИО, Решение 2006/970/Евратом, Решение 2006/976/Евратом, Решение 2006/977/Евратом, Регламент (Евратом) № 1908/2006, Решение 2012/93/Евратом, Регламент (Евратом) № 139/2012, Решение 2012/94/Евратом и Решение 2012/95/Евратом.
2. Дейностите, ползващи финансиране от Общността по програми, създадени с решенията, посочени в параграф 1, и свързаните с тях финансови задължения, продължават да се регулират от правилата, приложими за тези програми до приключването им.
3. Разпределението на средства, посочено в член 4, може също да покрива разходите за техническа и административна помощ, необходими за осигуряване на прехода между програмата на Евратом и мерките, приети по силата на Решение 2012/93/Евратом, Решение 2012/94/Евратом и Решение 2012/95/Евратом.
4. С цел да се осигури непрекъснатост на подпомагането от Общността за научни изследвания в областта на ядрения синтез, направените преди 1 януари 2014 г. разходи от бенефициерите по действието на съфинансиране по програмата, посочено в приложение I, буква и), са допустими за подпомагане от Общността.
Член 24
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в 16 декември 2013 година.
A TANÁCS 1314/2013/EURATOM RENDELETE
(2013. december 16.)
az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014-2018)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikke első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
mivel:
(1)
Az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: a Közösség) egyik célkitűzése, hogy - többek között a tagállamokban folytatott nukleáris kutatás előmozdítása és elősegítése, valamint közösségi kutatási és képzési program végrehajtásával történő kiegészítése révén - hozzájáruljon az életszínvonal emeléséhez a tagállamokban.
(2)
A nukleáris kutatás a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem szintjének növelése révén hozzájárulhat a társadalmi és gazdasági jóléthez és a környezeti fenntarthatósághoz. Ugyanilyen fontos a nukleáris kutatás potenciális hozzájárulása az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához.
(3)
A nukleáris kutatás támogatása révén a Közösség 2014. január 1-jétől2018. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó kutatási és képzési programja (Euratom-program) hozzá fog járulni a 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram („Horizont 2020” keretprogram) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő fogja mozdítani az Európa 2020 stratégia végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését.
(4)
Mindamellett, hogy a nukleáris energia potenciálisan befolyásolhatja az energiaellátást és a gazdasági fejlődést, a súlyos nukleáris balesetek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért az Euratom programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és - adott esetben - a Közös Kutatóközpont által vizsgált biztonsági szempontokra.
(5)
A 2008. február 28-én Brüsszelben tartott Tanács ülés következtetéseiben meghatározott európai stratégiai energiatechnológiai terv (a továbbiakban: SET-terv) előirányozza a karbonszegény technológiák fejlesztésének felgyorsítását. Az Európai Tanács a 2011. február 4-i ülésén megállapodott abban, hogy az Unió és tagállamai ösztönözni fogják a megújuló energiaforrások hasznosítására, valamint a biztonságos és fenntartható karbonszegény technológiákra irányuló beruházásokat, és a SET-tervben megállapított technológiai prioritások megvalósítására fognak összpontosítani. Az egyes tagállamok továbbra is maguk döntik el, hogy a technológiák mely típusát támogatják.
(6)
Mivel minden tagállam rendelkezik nukleáris létesítménnyel vagy felhasznál - különösen orvosi célokra - radioaktív anyagokat, a Tanács a 2008. december 1-jén és 2-án Brüsszelben tartott ülésének következtetéseiben elismerte a nukleáris területhez tartozó készségek iránti folyamatos igényt, melynek kielégítése elsősorban a kutatással összekapcsolódó, közösségi szinten összehangolt megfelelő oktatással és képzéssel érhető el.
(7)
Noha mindegyik tagállam maga dönthet arról, hogy a nukleáris energiát hasznosítja-e vagy sem, azt is el kell ismerni, hogy a nukleáris energia különböző szerepet tölt be az egyes tagállamokban.
(8)
A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás (3) aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER Project felépítésében és jövőbeli kiaknázásában. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007/198/Euratom tanácsi határozattal (4) létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) keretében történik. Az említett közös vállalkozás tevékenységét - beleértve az ITER-ét is - külön jogi aktusnak kell szabályoznia.
(9)
Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a kereskedelmi mértékű energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és időben megépüljön és üzembe álljon. Másodszor pedig ambiciózus, de teljesíthető ütemtervet kell készíteni a 2050-re megvalósítandó villamosenergia-termelésre vonatkozóan. E célok eléréséhez az európai magfúziós programot a szóban forgó ütemterv végrehajtását szolgáló közös tevékenységi program felé kell irányítani. A folyamatban lévő magfúziós kutatási tevékenységek eredményeinek szavatolása, valamint a magfúzió területével foglalkozó érdekelt felek hosszú távú kötelezettségvállalásának és egymással való hosszú távú együttműködésének a biztosítása érdekében gondoskodni kell a Közösségtámogatásának folyamatosságáról. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni mindenekelőtt az ITER-t támogató tevékenységekre, de a demonstrációs reaktorra irányuló fejlesztésekre is, és ezen belül adott esetben a magánszektor részvételét is erősíteni kell. Ezen ésszerűsítés és hangsúlyáthelyezés közben nem szabad kockára tenni a fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető szerepet.
(10)
A Közös Kutatóközpontnak továbbra is a felhasználó igényeire szabott független tudományos és technológiai támogatást kell biztosítania a közösségi szakpolitikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, különösen a nukleáris biztonsági és védelmi kutatás és képzés területén. Az Unióban folyó kutatás emberi erőforrásainak optimális kiaknázása és a párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében a Közös Kutatóközpont által végzett új tevékenységeket minden esetben elemezni kell annak megállapítása érdekében, hogy azok összhangban állnak-e a tagállamokban folytatott tevékenységekkel. A „Horizont 2020” keretprogram nukleáris védelemmel kapcsolatos vetületeinek a Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeire kell korlátozódniuk.
(11)
A Közös Kutatóközpontnak a jövőben is további erőforrásokat kell létrehoznia versenyképes tevékenységek révén, beleértve az Euratom-program közvetett tevékenységeiben való részvételt, a harmadik felekkel folytatott munkát és - csekélyebb mértékben - a szellemi tulajdon kiaknázását is.
(12)
Az Uniónak az a szerepe, hogy - valamennyi tagállama érdekében - keretet alakítson ki az atommag-hasadási technológiákra vonatkozó közös élvonalbeli kutatás, tudásteremtés és tudásmegőrzés támogatására, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre, a sugárvédelemre és a nonproliferációra. Ehhez független tudományos eredményekre van szükség, a Közös Kutatóközpont hozzájárulása pedig kulcsfontosságú ezen a területen. A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, 2010. október 6-i, „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleményében ezt elismerte, és szándékát fejezte ki, hogy a politikai döntéshozatal tudományos alapjait a Közös Kutatóközpont révén megerősítse. A Közös Kutatóközpont e feladatnak azzal kíván eleget tenni, hogy a nukleáris biztonságot és védelmet érintő kutatási tevékenységét az Unió politikai prioritásaira összpontosítja.
(13)
A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományos oktatást, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek eloszlatják a polgárok és a civil társadalom aggályait és megfelelnek elvárásaiknak, valamint meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét az Euratom-programhoz tartozó tevékenységekben.
(14)
Az Euratom-program végrehajtása folyamán reagálni kell a tudomány és a technológia, az ipar, a szakpolitikák és a társadalom lehetőségeinek és igényeinek alakulására. A menetrendeket tehát valamennyi érintett ágazat érdekelt feleivel szoros egyeztetésben kell kijelölni, és kellő rugalmasságot kell hagyni az új fejlemények figyelembevételéhez. Az Euratom-program ideje alatt külső szaktanácsadáshoz lehet folyamodni, emellett igénybe véve a megfelelő struktúrákat is, például az európai technológiai platformokat.
(15)
A 2013. február 26-27-én Brüsszelben, a Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közös szervezésében megrendezett, egy többek között energetikai, közgazdasági és társadalomtudományi szakértők által készített, interdiszciplináris tanulmányon alapuló, „Az atommaghasadással kapcsolatos kutatások előnyei és korlátai a karbonszegény gazdaságra nézve” című szimpóziumon folytatott viták eredményei elismerték, hogy folytatni kell az európai szintű nukleáris kutatást.
(16)
Az Euratom-programnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Unióban vonzóbbá váljon a kutatói életpálya. Megfelelő figyelmet kell fordítani - önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett - a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére (5), valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre.
(17)
Az Euratom-program keretében kialakított tevékenységeknek arra kell törekedniük, hogy a kutatásban és az innovációban előmozdítsák a nők és férfiak közötti egyenlőséget, különösen a nemek közötti aránytalanság hátterében álló okok kezelésével, a női és férfi kutatók képességeinek teljes kibontakoztatásával, valamint a nemek kérdésének a projektek tartalmába való beépítésével, a kutatás színvonalasabbá tétele és az innováció serkentése céljából. A tevékenységeknek törekedniük kell továbbá a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó - az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke szerinti - elvek érvényre juttatására.
(18)
Az Euratom-program által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai alapelveket. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos véleményeit adott esetben figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét, és csökkenteniük kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként az állatfelhasználás kiváltását szem előtt tartva. Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani.
(19)
A hatás növelése érdekében továbbá az Euratom-programból és a magánforrásokból származó finanszírozást a köz- és a magánszféra közötti partnerségek keretében együttesen kell mozgósítani olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljaihoz. Különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások részvételére.
(20)
Az Euratom-programnak ösztönöznie kell a közös érdeken és a kölcsönös előnyökön alapuló - különösen a biztonság területét érintő - együttműködést harmadik országokkal, mindenekelőtt a nukleáris biztonság folyamatos javításának előmozdítása céljából.
(21)
A belső piacon működő összes vállalkozás egyenlő versenyfeltételeinek biztosítása érdekében az Euratom-program nyújtotta finanszírozást az állami támogatási szabályokkal összhangban kell kialakítani, ezáltal biztosítva a közkiadások eredményességét, és megelőzve a piactorzulást, például a magánfinanszírozás kiszorítását, nem hatékony piaci szerkezetek létrehozását vagy rossz hatékonysággal működő cégek fennmaradását.
(22)
2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács következtetéseiben elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között. A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában (6) az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az uniós kutatásfinanszírozás során nagyobb bizalmat és kockázattűrést kellene tanúsítani a résztvevőkkel szemben.
(23)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni kell az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálatával, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át.
(24)
Fontos gondoskodni az Euratom-program pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint az Euratom-program minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb végrehajtásáról, s emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek a programhoz való hozzáférését is. Biztosítani kell a966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a költségvetési rendelet) vonatkozó rendelkezéseinek, valamint az egyszerűsítés és a szabályozás javítása kapcsán meghatározott követelményeknek való megfelelést.
(25)
Annak érdekében, hogy az Euratom-program végrehajtása minél hatékonyabb legyen, hogy egyszerűsített eljárásoknak köszönhetően ahhoz valamennyi résztvevő könnyen hozzáférjen, valamint hogy a résztvevőkre egységes, átfogó és átlátható keret legyen irányadó, indokolt, hogy az Euratom-programban való részvételre és a kutatási eredmények terjesztésére - egyes kiigazításokkal, illetve kivételekkel - a „Horizont 2020” keretprogramra alkalmazandó, a(z) 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített szabályok vonatkozzanak.
(26)
Fontos a Szerződés 2. fejezetével összhangban továbbra is elősegíteni a résztvevők által létrehozott szellemi tulajdon hasznosítását, s eközben megvédeni a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.
(27)
Az 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (8) és 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (9) alapján létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalapok fontos védőmechanizmusnak bizonyultak, mivel mérséklik a nem teljesítő résztvevők részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegekhez kapcsolódó kockázatokat. A(z) 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott résztvevői garanciaalapnak ki kell terjednie az 1908/2006/Euratom rendelet, a 139/2012/Euratom rendelet és az e rendelet alapján végzett tevékenységekre is.
(28)
Az Euratom-program keretébe tartozó közvetett tevékenységek végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tekintetben, hogy egyrészt munkaprogramokat fogadhasson el, másrészt elfogadhassa a közvetett tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozatot. A Bizottság vonatkozó végrehajtási hatásköreit a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.
(29)
Az Euratom-programnak a vonatkozó területeken kijelölt célkitűzései eléréséhez a horizontális tevékenységek támogatására van szükség, mind az Euratom-program keretein belül, mind a „Horizont 2020” keretprogrammal közösen.
(30)
Az eredményes teljesítményirányításhoz, beleértve az értékelést és a nyomon követést is, olyan egyedi eredményességi mutatók kidolgozására van szükség, amelyek mérhetők az idő előrehaladtával, reálisak, megfelelnek az uniós beavatkozás logikájának, továbbá a célkitűzések és a tevékenységek hierarchiáját figyelembe véve relevánsak. Megfelelő koordinációs mechanizmusokat kell bevezetni az Euratom-program végrehajtása és nyomon követése, valamint az Európai Kutatási Térség előrehaladásának, eredményeinek és működésének nyomon követése között.
(31)
A Közös Kutatóközpontnak a 96/282/Euratom bizottsági határozattal (12) létrehozott kormányzótanácsával konzultáltak a Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeinek tudományos és technológiai tartalmáról.
(32)
A jogbiztonság érdekében hatályon kívül kell helyezni a fúziós program tanácsadó bizottságának felállításáról szóló 1980. december 16-i tanácsi határozatot (13), a 84/338/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozatot (14), a 2006/970/Euratom tanácsi határozatot (15), a 2006/976/Euratom tanácsi határozatot (16), a 2006/977/Euratom tanácsi határozatot (17), az 1908/2006/Euratom rendeletet, a 2012/93/Euratom tanácsi határozatot (18), a 139/2012/Euratom rendeletet, a 2012/94/Euratom tanácsi határozatot (19) és a 2012/95/Euratom tanácsi határozatot (20).
(33)
A Bizottság konzultált az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottságával,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
LÉTREHOZÁS
1. cikk
Létrehozás
Ez a rendelet létrehozza a 2014. január 1-jétől2018. december 31-ig tartó időszakra az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programját (a továbbiakban: Euratom-program), és rögzíti a programban való részvétel szabályait, beleértve az e rendelet alapján odaítélt források kezelésével megbízott finanszírozó szervek programjaiban, valamint az e rendelet alapján és a 2013/1291/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) alapján közösen végrehajtott tevékenységekben való részvételre irányadó szabályokat is.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „kutatási és innovációs tevékenység”: a kutatási, a technológiafejlesztési, a demonstrációs és az innovációs tevékenységek teljes köre, beleértve a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés előmozdítását, az eredmények terjesztését és optimalizálását, valamint az Európai Atomenergia-közösségben (a továbbiakban: Közösség) működő kutatók képzésének és mobilitásának serkentését is;
b) „közvetlen tevékenységek”: a Bizottság által Közös Kutatóközpontja révén végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek;
c) „közvetett tevékenységek”: olyan kutatási és innovációs tevékenységek, amelyekhez az Unió vagy a Közösség (a továbbiakban: az Unió) pénzügyi támogatást nyújt, és amelyeket résztvevők hajtanak végre;
d) „a köz- és magánszféra partnersége”: olyan partnerség, amelyben magánszektorbeli partnerek, a Közösség és - adott esetben - más partnerek, például közszektorbeli szervek vállalják, hogy közösen támogatják egy kutatási és innovációs program vagy meghatározott tevékenységek kidolgozását és végrehajtását;
e) „közszektoron belüli partnerség”: olyan partnerség, amelyben helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű közszektorbeli szervek vagy közfeladatot ellátó szervek a Közösséggel együtt vállalják, hogy közösen támogatják egy kutatási és innovációs program vagy meghatározott tevékenységek kidolgozását és végrehajtását.
3. cikk
Célkitűzések
(1) Az Euratom-program általános célkitűzése, hogy előmozdítsa a nukleáris kutatási és képzési tevékenységeket, hangsúlyt fektetve a nukleáris biztonság, a nukleáris védelem és a sugárvédelem folyamatos javítására, különösen pedig az, hogy potenciálisan hozzájáruljon az energiarendszer biztonságos és hatékony módon történő hosszú távú széntelenítéséhez. Ezt az általános célkitűzést az I. mellékletben részletezett tevékenységek útján, az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti különös célkitűzések elérését szolgáló közvetlen és közvetett tevékenységek formájában kell megvalósítani.
(2) Az Euratom-program közvetett tevékenységeinek különös célkitűzései a következők:
a)
a nukleáris rendszerek biztonságosságának támogatása;
b)
hozzájárulás a radioaktív véghulladék kezelésére alkalmas biztonságos, hosszú távú megoldások kifejlesztéséhez, ideértve a radioaktív hulladék végleges geológiai elhelyezését, valamint a particionálást és a transzmutációt is;
c)
a nukleáris szakértelem és kiválóság fejlesztésének és fenntartásának támogatása az Unióban;
d)
az ionizáló sugárzást felhasználó orvosi alkalmazások sugárvédelmének és fejlesztésének támogatása, ideértve többek között, hogy a radioizotópokhoz biztonságos módon lehessen hozzájutni, és azokat biztonságosan lehessen használni;
e)
előrelépés a magfúzió energiaforrásként való alkalmazhatóságának demonstrálása felé a meglévő és leendő magfúziós létesítmények hasznosítása révén;
f)
a leendő fúziós erőművek megalapozása anyagok és technológiák fejlesztésével, valamint koncepciótervek készítésével;
g)
az innováció és az ipari versenyképesség előmozdítása;
h)
a páneurópai jelentőségű kutatási infrastruktúra rendelkezésre állásának és igénybevételének biztosítása.
(3) Az Euratom-program közvetlen tevékenységeinek különös célkitűzései a következők:
a)
a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre - ezen belül a végleges geológiai elhelyezésre, valamint a particionálásra és a transzmutációra -, továbbá a leszerelésre, valamint a veszélyhelyzeti felkészültségre is kiterjedően;
b)
a nukleáris védelem javítása a nukleáris biztosítéki rendszerre, a nonproliferációra, a tiltott kereskedelem elleni küzdelemre és a nukleáris kriminalisztikára is kiterjedően;
c)
a szabványosítással kapcsolatos nukleáris tudásalap kiválóságának növelése;
d)
a tudásmenedzsment, az oktatás és a képzés ügyének előmozdítása;
e)
az Unió nukleáris biztonságra és védelemre vonatkozó politikájának támogatása.
Amennyiben a Közös Kutatóközpontra új tevékenységet bíznak, a Közös Kutatóközpont kormányzótanácsának elemzést kell végeznie annak megállapítása érdekében, hogy az összhangban áll-e a tagállamokban folytatott tevékenységekkel.
(4) Az Euratom-programot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és tevékenységek megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével az emberi erőforrások és a pénzügyi források optimális kiaknázása, valamint az Unióban folyó nukleáris kutatás és fejlesztés terén való párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében.
(5) A (2) és a (3) bekezdésben felsorolt különös célkitűzések keretein belül figyelembe vehetők az Euratom-program végrehajtási időszaka folyamán újonnan felmerülő nem várt igények. Ide tartozhatnak indokolt esetben a felmerülő lehetőségekre, válságokra és fenyegetésekre, az új uniós politikák kifejlesztésével kapcsolatos szükségletekre, valamint a jövőbeli programok keretében támogatásra előirányzott tevékenységek kísérleti kipróbálására adott válaszok.
4. cikk
Költségvetés
(1) Az Euratom-program végrehajtására szolgáló pénzügyi keret 1 603 329 000 EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:
a)
a magfúziós kutatási és fejlesztési programhoz kapcsolódó közvetett tevékenységek 728 232 000 EUR;
b)
az atommaghasadáshoz, a nukleáris biztonsághoz és a sugárvédelemhez kapcsolódó közvetett tevékenységek 315 535 000 EUR;
c)
közvetlen tevékenységek 559 562 000 EUR.
Az Euratom-program közvetett tevékenységeinek végrehajtása esetében a Bizottság igazgatási kiadásai az Euratom-program időtartama alatt átlagosan legfeljebb 7 %-ot, 2018-ban pedig legfeljebb 6 %-ot tehetnek ki.
(2) Az Euratom-program pénzügyi keretéből fedezhetők a program irányításához és célkitűzései eléréséhez szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrzési, könyvvizsgálati és értékelési tevékenységek, és különösen - ha kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez - a tanulmánykészítés és a szakértői találkozók kiadásai, valamint az elsődlegesen információfeldolgozásra és -cserére szolgáló informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadások, továbbá a Bizottságnak az Euratom-program irányítása kapcsán felmerülő, a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó minden egyéb kiadása. Az olyan folyamatos és ismétlődő tevékenységek, mint például az ellenőrzés, a könyvvizsgálat és az IT-hálózatok kapcsán felmerülő kiadások a Bizottságnak az (1) bekezdésében meghatározott igazgatási kiadásai keretében fedezhetők.
(3) Szükség szerint és kellően indokolt esetben a 2018. december 31-ig le nem záruló tevékenységekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából előirányzatok vehetők fel a 2018 utáni költségvetésbe a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadások fedezésére.
(4) Amennyiben a közvetlen tevékenységek hozzájárulnak olyan jogalanyok által létrehozott kezdeményezésekhez, amelyeket a Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésével és a 15. cikkel összhangban feladatok végrehajtásával megbízott, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének.
(5) A költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók. Ebben az esetben a Bizottság az éves részletekre vonatkozóan minden évben a pénzügyi támogatásban részesülő tevékenységek előrehaladásának, a tervezett igényeknek és a költségvetési források rendelkezésre állásának a figyelembevételével tesz kötelezettségvállalást.
5. cikk
Harmadik országok társulása
(1) Az Euratom-programhoz a következők társulhatnak:
a)
csatlakozó, tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, az uniós programokban való részvételükre irányadó, a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelvekkel és általános feltételekkel összhangban;
b)
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) tagjai, vagy az európai szomszédságpolitika körébe tartozó azon országok vagy területek, amelyek eleget tesznek valamennyi alábbi kritériumnak:
i.
színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitás;
ii.
a múltban jó eredménnyel történő részvétel uniós kutatási és innovációs programokban;
iii.
a szellemitulajdon-jogok tisztességes és méltányos módon történő kezelése;
c)
a hetedik Euratom-keretprogramhoz társult országok és területek.
(2) A társult országoknak az Euratom-programban való részvételére irányadó különös feltételekről - beleértve az adott társult ország bruttó hazai termékének alapján megállapított pénzügyi hozzájárulást is - az Unió és a társult országok közötti nemzetközi megállapodásokban kell rendelkezni.
II. CÍM
VÉGREHAJTÁS
I. FEJEZET
Végrehajtás, irányítás és támogatásnyújtási formák
6. cikk
Irányítás és az uniós támogatásnyújtás formái
(1) Az Euratom-program végrehajtása a költségvetési rendelet szerinti finanszírozási formák közül egynek vagy többnek, így különösen támogatásoknak, pénzdíjaknak, beszerzéseknek és pénzügyi eszközöknek az igénybevételével megvalósuló közvetett tevékenységek útján történik. A Közösség általi támogatásnyújtás továbbá a Közös Kutatóközpont kutatási és innovációs tevékenységei formájában megvalósuló közvetlen tevékenységekből is áll.
(2) A Szerződés 10. cikkében foglaltak érintése nélkül a Bizottság az Euratom-program végrehajtásának meghatározott részével megbízhatja a költségvetési rendelet58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett finanszírozó szerveket.
A Bizottság ezenkívül az Euratom-program szerinti közvetett tevékenységek végrehajtásával megbízhatja a „Horizont 2020” keretprogram alapján létrehozott vagy abban említett szerveket is.
(3) A Bizottság a 12. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően, végrehajtási aktusok révén elfogadja a közvetett tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozatot.
7. cikk
A részvételre és a kutatási eredmények terjesztésére irányadó szabályok
(1) Az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, bármely jogalanynak az Euratom-program keretében végzett közvetett tevékenységekben való részvételére a(z) 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített szabályok az irányadók.
(2) Az Euratom-program alkalmazásában a(z) 1290/2013/EU rendelet 43. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti biztonsági szabályok magukban foglalják a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke szerinti védelmi érdekeit is.
A(z) 1290/2013/EU rendelet 41. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a Bizottság vagy a finanszírozó szerv - azon eredmények esetében, amelyeket olyan résztvevők hoztak létre, amelyek a Közösség részéről pénzügyi hozzájárulásban részesültek - kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával vagy a kizárólagos vagy nem kizárólagos használati engedély megadásával szemben, amennyiben az átruházás vagy az engedély megadása olyan harmadik felek részére történik, amelyek az Euratom-programhoz nem társult harmadik országok valamelyikében vannak letelepedve, ha úgy ítéli meg, hogy az átruházás vagy az engedély megadása nem áll összhangban az Unió gazdasága versenyképességének fejlesztésére vonatkozó célkitűzéssel, vagy összeegyeztethetetlen az etikai elvekkel vagy biztonsági megfontolásokkal. Az említett biztonsági megfontolások magukban foglalják a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke szerinti védelmi érdekeit is.
A(z) 1290/2013/EU rendelet 46. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a Közösség és közös vállalkozásai - a Közösség politikáinak és programjainak fejlesztése, végrehajtása és nyomon követése, vagy harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott nemzetközi együttműködés keretében vállalt kötelezettségek teljesítése céljából - jogosultak hozzáférni az olyan résztvevők eredményeihez, amelyek a Közösség részéről pénzügyi hozzájárulásban részesültek. E hozzáférés jogosultja feljogosíthat harmadik feleket az eredmények közbeszerzésekben való felhasználására, továbbá e hozzáférési jog magában foglalja a használati jog továbbadásának jogát, kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja, és jogdíjmentesen biztosítandó.
(3) A(z) 1290/2013/EU rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalap az 1908/2006/Euratom rendelet és a(z) 139/2012/Euratom rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapok helyett működik és azok jogutódjának minősül.
Az 1908/2006/Euratom rendelet és a 139/2012/Euratom rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapokból származó összegeket 2013. december 31-ével át kell vezetni a 1290/2013/EU rendelettel létrehozott résztvevői garanciaalap javára. A 2012/93/Euratom határozat tevékenységeinek azon résztvevőinek, amelyek 2013. december 31. után írják alá a támogatási megállapodást, a résztvevői garanciaalapba kell befizetni a hozzájárulásukat.
8. cikk
Több területet érintő tevékenységek
(1) Az Euratom-program célkitűzéseinek elérése, valamint az Euratom-program és a „Horizont 2020” keretprogram közös kihívásainak kezelése érdekében az Unió pénzügyi hozzájárulásában részesülhetnek azok a tevékenységek, amelyek érintik az I. melléklet szerinti közvetett tevékenységek mindegyikét és/vagy szolgálják a „Horizont 2020” keretprogramnak a2013/743/EU tanácsi határozattal (21) létrehozott egyedi programja végrehajtását.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi hozzájárulás a közvetett tevékenységekre szánt, e rendelet 4. cikkében és a(z) 1291/2013/EU rendelet 6. cikkében rögzített pénzügyi hozzájárulások halmozásával, egyetlen finanszírozási rendszeren keresztül biztosítható.
9. cikk
A nemek közötti egyenlőség
A „Horizont 2020” keretprogram keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint - a kutatás és az innováció tartalmát illetően - a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását.
10. cikk
Etikai alapelvek
(1) Az Euratom-program keretében végrehajtott valamennyi tevékenységnek összhangban kell állnia az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.
Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
(2) Az Euratom-program keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a polgári alkalmazásokra kell összpontosulniuk.
11. cikk
Munkaprogramok
(1) A Bizottság a közvetett tevékenységek végrehajtása céljából - a 12. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási aktusok révén - munkaprogramokat fogad el. Az említett munkaprogramok teret engednek az alulról építkező, a célkitűzéseket innovatív módokon kezelő megközelítéseknek.
A munkaprogramok a költségvetési rendelettel összhangban tartalmazzák a tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos főbb elemeket, beleértve részletes célkitűzéseiket, a kapcsolódó finanszírozást és menetrendet, valamint a végrehajtás további éveire vonatkozó többéves megközelítést és stratégiai irányvonalakat is.
(2) A közvetlen tevékenységeket illetően a Bizottság - a 96/282/Euratom határozattal összhangban - többéves munkaprogramot készít, amely részletesebben meghatározza az I. mellékletben ismertetett célkitűzéseket, illetve tudományos és technológiai prioritásokat, valamint a végrehajtás menetrendjét.
Az említett többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket is. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett munkaprogramokban figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű állását, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett munkaprogramoknak tartalmazniuk kell egy olyan szakaszt, amely ismerteti a 8. cikkben említett, több területet érintő tevékenységeket.
12. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) A bizottság (22) két különböző konfigurációban ül össze, melyek közül az egyik az Euratom- program maghasadással összefüggő vonatkozásaival, míg a másik a magfúzióval összefüggő vonatkozásaival foglalkozik.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a bizottság véleményét írásbeli eljárás útján kérik ki, az írásbeli eljárást - ha a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri - eredmény nélkül kell lezárni.
13. cikk
A Bizottság a 12. cikkben említett bizottságot rendszeresen tájékoztatja az Euratom-program végrehajtásában összességében elért előrehaladásról, és időszerű információval látja el az Euratom-program keretében javasolt vagy finanszírozott valamennyi közvetett tevékenységről.
14. cikk
Külső szaktanács és társadalmi szerepvállalás
(1) Az Euratom-program végrehajtása céljából - megfelelő esetben - figyelembe kell venni a következőktől származó szaktanácsot és észrevételeket:
a)
a Szerződés 134. cikke szerinti Tudományos és Műszaki Bizottság;
b)
magas szintű szakértőkből álló, a Bizottság által létrehozott független tanácsadó csoportok;
c)
nemzetközi tudományos és technológiai megállapodások alapján a párbeszéd céljára létrehozott struktúrák;
d)
előremutató tevékenységek;
e)
célirányos nyilvános konzultációk (adott esetben a regionális és nemzeti hatóságok vagy érdekeltek részvételével);
f)
valamint a felelősségteljes kutatás és innováció támogatását garantáló átlátható és interaktív folyamatok.
(2) Messzemenően figyelemmel kell lenni továbbá a többek között az európai technológiai platformok, a közös programozási kezdeményezések és az európai innovációs partnerségek által megállapított kutatási és innovációs menetrendekre.
II. FEJEZET
Különös tevékenységi területek
15. cikk
Kis- és középvállalkozások
Az Euratom-programon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint általánosságban a magánszektor megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell.
16. cikk
A köz- és magánszféra közötti, valamint a közszektoron belüli partnerségek
A 3. cikk szerinti célkitűzések elérése érdekében az Euratom-program különös tevékenységei végrehajthatók a következők révén:
a)
a Szerződés 5. fejezete alapján létrehozott közös vállalkozások;
b)
a „program-társfinanszírozási tevékenység” finanszírozási rendszeren alapuló, közszektoron belüli partnerségek;
c)
a(z) 1291/2013/EU rendelet 25. cikke szerinti, a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek.
17. cikk
Nemzetközi együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
(1) A harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek a(z) 1290/2013/EU rendeletben előírt feltételekkel jogosultak az Euratom-program közvetett tevékenységeiben való részvételre. Ezzel kapcsolatban az általános alapelv alóli kivételeket e rendelet 7. cikke tartalmazza. Az Euratom-program a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való nemzetközi együttműködést a következő célokból mozdítja elő:
a)
az Európai Unió kutatási és innovációs kiválóságának és vonzerejének, valamint gazdasági és ipari versenyképességének fokozása;
b)
a közös társadalmi kihívások eredményes kezelése;
c)
az Európai Unió külpolitikai és fejlesztéspolitikai célkitűzéseinek támogatása a külpolitika és a fejlesztéspolitika körébe tartozó programok kiegészítéseképpen. Törekedni kell a más uniós szakpolitikákkal való szinergiákra.
(2) Célzott tevékenységeket kell végrehajtani az együttműködés meghatározott harmadik országok vagy harmadik országokból álló csoportok viszonylatában való előmozdítása céljából, stratégiai megközelítés, valamint a közös érdek, prioritások és a kölcsönös előny elve alapján, figyelembe véve az adott országok, illetve országcsoportok tudományos és technológiai képességeit és piaci lehetőségeit, valamint a várható hatást.
Elő kell mozdítani a harmadik országok programjaiban viszonossági alapon való részvétel lehetőségét. A hatás maximalizálása érdekében elő kell mozdítani a tagállamok és a társult országok kezdeményezéseivel való koordinációt és szinergiákat. Az együttműködés jellege partnerországonként eltérő lehet.
Az együttműködés prioritásainak figyelembe kell venniük az Unió szakpolitikáinak alakulását, a harmadik országokkal való együttműködésre adódó lehetőségeket, valamint a szellemitulajdon-jogok tisztességes és méltányos kezelését.
18. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció, hasznosítás és terjesztés
(1) Az Euratom-program végrehajtása során végzett terjesztési és tájékoztatási tevékenységeket az Euratom-program alapján támogatott tevékenységek szerves részének kell tekinteni.
(2) A kommunikációs tevékenységek közé tartozhatnak a következők:
a)
az Euratom-program szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló - különösen a viszonylag kis részvételi arányú térségeket és résztvevőtípusokat célzó - kezdeményezések;
b)
az eredmények kommunikálásának, hasznosításának és terjesztésének optimalizálásához szükséges készségek átadására irányuló célirányos segítségnyújtás projekteknek és konzorciumoknak;
c)
kezdeményezések a tudományos, technológiai és innovációs vonatkozású kérdésekről való nyilvános párbeszéd és vita előmozdítására, valamint a közösségi média és az egyéb innovatív technológiák és módszerek adta lehetőségek kihasználására;
d)
az Unió politikai prioritásainak kommunikálása, feltéve, hogy a prioritások e rendelet céljaihoz kapcsolódnak; így különösen a Bizottságnak időben részletes tájékoztatást kell nyújtania a tagállamok részére.
(3) A Szerződésre és a vonatkozó uniós jogszabályokra is figyelemmel a terjesztési tevékenységek közé tartozhatnak a következők:
a)
olyan tevékenységek, amelyek több projekt - köztük más forrásból finanszírozott projektek - eredményeit egyesítik felhasználóbarát adatbázisok és a fő eredményeket összefoglaló jelentések rendelkezésre bocsátása céljából;
b)
eredmények terjesztése a szakpolitikai döntéshozók körében - beleértve a szabványügyi szerveket is - annak előmozdítására, hogy a szakpolitikai szempontból lényeges eredményeket a megfelelő nemzetközi, uniós, nemzeti és regionális szintű szervek felhasználják.
III. FEJEZET
Ellenőrzés
19. cikk
Ellenőrzés és könyvvizsgálat
(1) E rendelet végrehajtása céljából olyan ellenőrzési rendszert kell kialakítani, amely ésszerű biztosítékot jelent a működés eredményességével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelésére, valamint a háttérügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve, figyelemmel a programok többéves voltára, valamint az érintett kifizetések jellegére.
(2) Az ellenőrzési rendszer megfelelő egyensúlyt biztosít a bizalom és az ellenőrzés között, figyelembe véve az ellenőrzések igazgatási és egyéb költségeit az ellenőrzés minden szintjén, különös tekintettel a résztvevőkre, annak érdekében, hogy az Euratom-program elérhesse célkitűzéseit, és magához vonzhassa a legkiválóbb kutatókat és a leginnovatívabb vállalkozásokat.
(3) Az Euratom-program közvetett tevékenységeinek kiadásaira alkalmazott - az ellenőrzési rendszer részét képező - könyvvizsgálati stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel.
Az Euratom-program közvetett tevékenységeire fordított kiadások könyvvizsgálatát következetesen, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban kell végezni annak érdekében, hogy a könyvvizsgálat minél kisebb terhet rójon a résztvevőkre.
20. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciókkal - biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság vagy annak képviselői, valamint a Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, és azon vállalkozóknál és alvállalkozóknál, akik e rendelet alapján uniós forrásokban részesültek.
A (3) bekezdésben foglaltak érintése nélkül a Bizottság az utolsó részlet kifizetésétől számított két éven belül végezhet ellenőrzéseket.
(3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) - a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (23), valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (24) foglalt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően - nyomozásokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathat annak megállapítására, hogy elkövettek-e valamely támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy az Euratom-program alapján finanszírozott szerződéssel összefüggésben az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást, korrupciót vagy más jogellenes cselekményt.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltak érintése nélkül, az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá az e rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak olyan rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörükön belül lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
IV. FEJEZET
Nyomon követés és értékelés
21. cikk
Nyomon követés
(1) A Bizottság évente nyomon követi az Euratom-program végrehajtását, beleértve előrehaladását és eredményeit is. A Bizottság e tekintetben tájékoztatást nyújt a 12. cikkben említett bizottság számára.
(2) A Bizottság jelentést készít az (1) bekezdés szerinti nyomon követés eredményeiről, és nyilvánosságra hozza azokat.
22. cikk
Értékelés
(1) Az értékeléseket kellő időben kell elvégezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.
A Bizottság, figyelemmel a 2006/970/Euratom határozattal létrehozott Hetedik Euratom-keretprogram és a 2012/93/Euratom határozattal létrehozott Euratom Keretprogram (2012-2013) 2015 végéig elkészítendő utólagos értékelésére, átlátható eljárás során kiválasztott független szakértők segítségével 2017. május 31-ig időközi értékelést készít az Euratom-programról, melyben beszámol a célkitűzéseknek az - eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető - eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az európai hozzáadott értékről. Az értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait, valamint milyen mértékű volt az egyéb uniós finanszírozási programokkal - ezen belül a strukturális alapokkal - fennálló szinergia és együtthatás.
A Bizottság 2022. december 31-ig átlátható eljárás során kiválasztott független szakértők segítségével utólagos értékelést készít az Euratom-programról. Az értékelésnek ki kell terjednie az intézkedések indokaira, végrehajtására és eredményeire, valamint hosszú távú hatásaira és fenntarthatóságára annak érdekében, hogy egy ezt követő intézkedés esetleges megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó döntés alapjául szolgálhasson.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érintése nélkül az Euratom-program közvetlen és közvetett tevékenységei külön-külön értékelés tárgyát képezik.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett értékelések a 3. cikkben rögzített célkitűzések felé tett előrehaladást mérik fel, figyelembe véve a II. mellékletben meghatározott vonatkozó eredményességi mutatókat.
(4) Adott esetben és amennyiben lehetséges, a tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátják.
(5) A Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett értékelések következtetéseit saját észrevételeivel együtt az Európai Parlament, a Tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé tárja.
III. CÍM
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1) A fúziós program tanácsadó bizottságának felállításáról szóló 1980. december 16-i tanácsi határozat, a 84/338/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozat, a 2006/970/Euratom határozat, a 2006/976/Euratom határozat, a 2006/977/Euratom határozat, az 1908/2006/Euratom rendelet, a 2012/93/Euratom határozat a 193/2012/Euratom rendelet a 2012/94/Euratom határozat és a 2012/95/Euratom határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.
(2) Az (1) bekezdésben említett határozatokkal létrehozott programok alapján a Közösség pénzügyi hozzájárulásában részesülő tevékenységekre és a hozzájuk kapcsolódó pénzügyi kötelezettségekre teljesítésükig továbbra is az említett programokra alkalmazandó szabályok az irányadók.
(3) A 4. cikkben említett pénzügyi keretből fedezhetők az Euratom-program valamint a 2012/93/Euratom határozat, a 2012/94/Euratom határozat és a 2012/95/Euratom határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadások is.
(4) A magfúziós kutatáshoz nyújtott közösségi támogatás folyamatosságát biztosítandó, az I. melléklet i) pontjában említett program-társfinanszírozási tevékenység kedvezményezettjeinél 2014. január 1-jétől felmerülő kiadások jogosulttá válnak az uniós támogatásra.
24. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.