РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1194/2012 НА КОМИСИЯТА
от 12 декември 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти (1), свързани с енергопотреблението, и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след обсъждане с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране на продукти, консумиращи енергия, които имат значителен обем на продажби и търговия, значително въздействие върху околната среда и значителен потенциал за подобряване на това въздействие чрез проектиране, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, започвайки с продуктите, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например продуктите за осветление в бита и сектора на услугите, които включват насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване.
(3)
Комисията проведе предварително проучване за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на насочените лампи, светодиодните лампи и съответното оборудване. Проучването беше разработено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността. Предварително проучване относно външните електрозахранващи устройства осигури подобен анализ за пусково-регулиращата апаратура (ПРА) за халогенни лампи.
(4)
Задължителните изисквания за екопроектиране важат за продуктите, пускани на пазара на Съюза, независимо от това къде се монтират или използват. Следователно тези изисквания не могат да зависят от приложението, за което продуктът се използва.
(5)
Продуктите, предмет на настоящия регламент, са предназначени основно за пълното или частичното осветяване на дадена площ, като заместват или допълват естествената светлина с изкуствена светлина с цел подобряване на видимостта на тази площ. Лампите със специално предназначение, проектирани основно за други видове приложения (като например сигнализация за уличното движение, осветление на терариуми, домакински уреди) и ясно означени като такива в придружаващата информация за изделието, не трябва да бъдат предмет на изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент.
(6)
Нови технологии, появяващи се на пазара, като например светодиодите, трябва да бъдат предмет на настоящия регламент.
(7)
Екологичните аспекти на обхванатите продукти, които са определени като важни за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на използване, както и съдържанието на живак и емисиите на живак
(8)
Изчислява се, че живакът, изпускан на различните етапи от жизнения цикъл на лампите, включително от генерирането на електроенергия на етапа на използване, и от 80-те процента насочени компактни луминесцентни лампи със съдържание на живак, за които се предполага, че не се рециклират в края на срока им на експлоатация, през 2007 г. възлиза общо на 0,7 тона от намиращите се в експлоатация лампи. Без вземане на конкретни мерки емисиите на живак от намиращите се в експлоатация лампи се предвижда да нараснат на 0,9 тона през 2020 г., въпреки че беше показано, че те могат да бъдат значително намалени.
(9)
Въпреки че съдържанието на живак в компактните луминесцентни лампи се счита за значим екологичен аспект, е целесъобразно то да се уреди с Директива 2011/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2). Целесъобразно е ултравиолетовото лъчение от лампи, както и други параметри с потенциални въздействия върху здравето да се уредят в съответствие с директиви 2006/95/ЕО (3) и 2001/95/ЕО (4) на Европейския парламент и на Съвета.
(10)
Определянето на изисквания за енергийна ефективност за лампите трябва да доведе до намаляване на сумарните емисии на живак.
(11)
Съгласно член 14, параграф 2, буква г) от Директива 2002/19/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5) се изисква държавите членки да гарантират, че потребителите на електрическо и електронно оборудване в домакинствата получават необходимата информация за възможните въздействия върху околната среда и човешкото здраве като резултат от наличието на опасни вещества в това оборудване. Изискванията към продуктовата информация в настоящия регламент следва да допълват тази разпоредба по отношение на живака в компактните луминесцентни лампи.
(12)
Консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, трябва да бъде понижавана чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които водят до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на оборудването.
(13)
Следва да бъдат определени изисквания за екопроектиране на продуктите, предмет на настоящия регламент, с оглед да се подобрят екологичните показатели на засегнатите продукти, което ще допринесе за функционирането на вътрешния пазар и за постигане на целта на Съюза до 2020 г. да се намали консумацията на енергия с 20 % в сравнение с предполагаемата консумация през същата година при отсъствие на взети мерки.
(14)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегиран регламент (ЕС) № 874/2012 (6) на Комисията да доведе при насочените лампи до годишна икономия на електроенергия от 25 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който не са взети мерки.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да оказват въздействие върху функционалните възможности на продукта, разглеждани от гледната точка на потребителя, и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използването трябва да надвишават по значение потенциалните допълнителни въздействия върху околната среда на етапа на производство на продуктите, предмет на настоящия регламент. С цел да бъде гарантирано удовлетворението на потребителите от енергоспестяващите лампи и по-специално от светодиодите, трябва да бъдат определени изисквания към функционалните възможности не само за насочените лампи, но и за ненасочените светодиодни лампи, тъй като те не са обхванати от изисквания към функционалните възможности от Регламент (ЕО) № 244/2009 (7). Изискванията за продуктовата информация следва да позволят на потребителите да правят информиран избор.
(16)
Светодиодните осветители, от които не може да се извади светодиодна лампа или модул с цел независимо изпитване, не трябва да дават възможност производителите на светодиодни лампи да заобикалят изискванията на настоящия регламент.
(17)
Целесъобразно е да се определят специфични изисквания на ниво, което позволява в цялото вече инсталирано осветително оборудване да се използват алтернативни лампи. Успоредно с това следва да се определят общи изисквания, които да се въведат чрез хармонизирани стандарти и които да правят новите осветителни уреди съвместими в по-голяма степен с енергоспестяващите лампи, а енергоспестяващите лампи - съвместими с по-широка гама осветително оборудване. Изискванията към продуктовата информация за осветително оборудване могат да подпомагат потребителите в намирането на съвместими лампи и оборудване.
(18)
Поетапното въвеждане на изискванията за екопроектиране трябва да осигури достатъчен период от време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане на етапите трябва да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на оборудването на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(19)
Измервания на съответните параметри на продуктите следва да се извършват чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните методи, включително, когато е необходимо, хармонизираните стандарти, приети от европейските органи за стандартизация, посочени в приложение I към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8).
(20)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(21)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения V и VI към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(22)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широко разпространение и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(23)
При изменение на настоящия регламент следва да се обърне особено внимание на развитието на продажбите на типовете лампи със специално предназначение, за да се потвърди, че те не се използват извън специалните приложения, както и на разработването на нови технологии като светодиодите и органичните светодиоди. При него трябва да бъдат оценени възможностите за въвеждане на изисквания за енергийната ефективност на нивото на клас „А“, както е определен в Делегиран регламент 874/2012 на Комисията или поне на нивото на клас „B“ за насочени халогенни лампи за мрежово напрежение (като се вземат предвид критериите, определени по-долу в таблица 2 в точка 1.1 от приложение III). Следва да се оцени също така дали изискванията за енергийната ефективност на други лампи с нажежаема жичка могат да бъдат значително по-строги. При изменението трябва също така да бъдат оценени изискванията към функционалните възможности по отношение на индекса на цветопредаване на светодиодните лампи.
(24)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден по силата на член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с предлагането на пазара на следните продукти за електрическо осветление:
а)
насочени лампи;
б)
светодиодни лампи;
в)
оборудване, проектирано за монтиране между електрическата мрежа и лампите, включително ПРА за лампи, регулиращи уреди и осветители (различни от баласти и осветители за луминесцентни лампи и газоразрядни лампи с висок интензитет);
включително когато те са вградени в други продукти.
Регламентът определя също изисквания за продуктовата информация за лампите със специално предназначение.
Светодиодните модули се освобождават от изискванията на настоящия регламент, ако се продават като част от осветители, пускани на пазара в количество под 200 бройки годишно.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, дадени в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящият регламент се прилагат следните определения:
1.
„осветление“ означава осветяване на сцена, обекти или заобикалящата ги среда, така че да могат да бъдат виждани от хора;
2.
„акцентиращо осветление“ означава форма на осветление, при която светлината е насочена така, че да се подчертава даден предмет или част от зона;
3.
„продукт за електрическо осветление“ означава продукт, проектиран да използва електроенергия и предназначен за осветление;
4.
„продукт със специално предназначение“ означава продукт, който използва технологиите, обхванати в настоящия регламент, но е предназначен за използване при специални приложения поради своите технически параметри, описани в техническата документация. Специални приложения са тези, за които се изискват технически параметри, които не са необходими за целите на осветяването на обичайни сцени или обекти при обичайни обстоятелства. Те са от следните типове:
а)
приложения, при които основната цел на светлината не е осветление, като например:
i)
излъчване на светлина като агент в химични или биологични процеси (например полимеризация, ултравиолетово лъчение, използвано за вулканизация/сушене/втвърдяване, фотодинамична терапия, растениевъдство, грижи за домашни животни, продукти против насекоми);
ii)
получаване и прожектиране на изображение (например светкавици на фотоапарати, фотокопирни машини, видеопроектори);
iii)
отопление (например инфрачервени лампи);
iv)
сигнализация (например светлини за регулиране на движението или за писти за излитане и кацане);
б)
приложения за осветление, при които:
i)
спектралното разпределение на светлината цели да промени външния вид на осветяваните сцена или обект, в допълнение към това да ги направи видими (като например осветление за храни, цветни лампи, както са определени в приложение I, точка 1), с изключение на измененията в корелираната цветна температура; или
ii)
спектралното разпределение на светлината се регулира според специфичните нужди на конкретно техническо оборудване в допълнение към това, че сцената или обектът стават видими за хората (като например студийно осветление, зрелищни светлинни ефекти, театрално осветление) или
iii)
осветяваните сцена или обект изискват специална защита срещу отрицателните въздействия на светлинния източник (като например осветление със специални филтри за светлочувствителни пациенти или фоточувствителни музейни експонати) или
iv)
осветление се изисква само за извънредни ситуации (например осветители за аварийно осветление или ПРА за аварийно осветление); или
v)
продуктите за осветление трябва да са устойчиви на крайно тежки физически условия (например на вибрации или температури под - 20 °C или над 50 °C);
в)
продукти, в които са вградени продукти за осветление, чиято основна цел не е осветление, като продуктът е зависим от захранване с енергия при изпълняване на основното си предназначение по време на употреба (като например хладилници, шевни машини, ендоскопи, анализатори на кръвта);
5.
„светлинен източник“ означава повърхност или обект, проектиран да излъчва главно видимо оптично лъчение в резултат на преобразуване на енергията. Понятието „видима“ се отнася за дължини на вълната в обхвата 380-780 nm;
6.
„лампа“ означава устройство, чиито характеристики могат да бъдат оценявани независимо и което се състои от един или повече светлинни източници. То може да включва допълнителни компоненти, необходими за пускането, захранването или стабилната му работа или за разпределяне, филтриране или преобразуване на светлинното излъчване в случаите, в които посочените компоненти не могат да бъдат отстранени без непоправимо повреждане на устройството.
7.
„лампов цокъл“ означава тази част на лампата, която осигурява връзка с електрическото захранване посредством фасунга или съединител и служи и за закрепване на лампата във фасунгата;
8.
„лампова фасунга“ означава приспособление за поддържане на лампата в определено положение обикновено чрез въвеждане на ламповия цокъл в нея, в който случай тя осигурява и връзката на лампата с електрическото захранване;
9.
„насочена лампа“ означава лампа, за която поне 80 % от светлинния поток е в пространствен ъгъл π sr (което съответства на конус с ъгъл при върха 120°);
10.
„ненасочена лампа“ означава лампа, която не е насочена;
11.
„лампа с нажежаема жичка“ означава лампа, в която се генерира светлина посредством нишковиден проводник, който се нагрява до нажежаване чрез пропускане на електрически ток през него. Лампата може да съдържа газове, влияещи на процеса на нажежаване;
12.
„нажежаема лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката функционира в колба с вакуум или е в среда на инертен газ;
13.
„нажежаема халогенна лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката е направена от волфрам и е в среда на газ, съдържащ халогенни елементи; тя може да бъде захранвана от вграден захранващ източник;
14.
„газоразрядна лампа“ означава лампа, в която светлината се генерира, пряко или непряко, от електрически разряд в газ, метални пари или смес от няколко газа и пари;
15.
„луминесцентна лампа“ означава газоразрядна лампа от вида с живачни пари с ниско налягане, в които по-голямата част от светлината се излъчва от един или повече слоя луминофори, възбуждани от ултравиолетовото излъчване от разряда. Луминесцентните лампи могат да бъдат с вграден баласт;
16.
„луминесцентна лампа без вграден баласт“ означава едноцокълна или двуцокълна луминесцентна лампа без вграден баласт;
17.
„газоразрядна лампа с висок интензитет“ означава електрическа газоразрядна лампа, в която дъговият разряд, генериращ светлината, се стабилизира чрез температурата на стените, като той осигурява натоварване на стените на колбата, превишаващо 3 W на квадратен сантиметър;
18.
„светодиод“ означава светлинен източник, който се състои от полупроводников елемент, съдържащ p-n преход от неорганичен материал. Този преход осигурява оптично излъчване при възбуждане с електрически ток;
19.
„светодиоден пакет“ означава сглобка, съдържаща един или повече светодиоди. Сглобката може да включва оптичен елемент и топлинен, механичен и електрически интерфейс;
20.
„светодиоден модул“ означава сглобка без цокъл, включваща един или повече светодиодни пакети върху печатна платка. Сглобката може да има електрически, оптични, механични и топлобменни компоненти, интерфейси и ПРА;
21.
„светодиодна лампа“ означава лампа, включваща един или повече светодиодни модули. Лампата може да е снабдена с цокъл;
22.
„пусково-регулираща апаратура за лампи“ означава устройство, разположено между електрическото захранване и една или повече лампи, което осигурява функционални възможности, свързани с работата на лампата(ите), като например промяна на стойността на захранващото напрежение, ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност, осигуряване на запалващо напрежение и ток на предварително подгряване, предотвратяване на студено пускане, подобряване на фактора на мощността или намаляване на радиосмущенията. Устройството може да бъде проектирано за свързване към друга пусково-регулираща апаратура за лампи, за да изпълнява тези функции. Терминът не включва:
-
регулиращи устройства;
-
електрозахранващи устройства, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията (9);
23.
„регулиращо устройство“ означава електронно или механично устройство за управление или следене на светлинния поток на лампата по начин, различен от преобразуване на мощността, като например превключватели за време, датчици за присъствие, светлинни датчици и устройства за регулиране на потока в зависимост от дневната светлина. Освен това импулснофазовите регулатори на светлинния поток също следва да се считат за регулиращи устройства;
24.
„външна пусково-регулираща апаратура“ означава невградена ПРА, проектирана да бъде монтирана извън корпуса на лампата или осветителя или да се отделя от този корпус без това да води до непоправимо повреждане на лампата или осветителя;
25.
„баласт“ означава ПРА, свързана между захранването и една или повече газоразрядни лампи, която служи основно за ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност чрез индуктивност, капацитет или комбинация от индуктивност и капацитет;
26.
„пусково-регулираща апаратура за халогенна лампа“ означава ПРА, която променя по стойност мрежовото напрежение до свръхниско напрежение за халогенни лампи;
27.
„компактна луминесцентна лампа“ означава луминесцентна лампа, която включва всички компоненти, необходими за пускане и стабилна работа на лампата;
28.
„осветител“ означава устройство, което разпределя, филтрира или преобразува светлината, излъчвана от една или повече лампи, и което включва всички необходими части, необходими за опора, закрепване и защита на лампите и, когато е необходимо, на спомагателните схеми заедно със средствата за свързването им към електрическия захранващ източник;
29.
„краен потребител“ означава физическо лице, което закупува или се очаква да закупи продукт за цели, които са извън неговата търговска дейност, стопанска дейност, занаят или професия;
30.
„краен собственик“ означава физическо или юридическо лице, което притежава продукт по време на етапа на използване от жизнения му цикъл, или всяко физическо или юридическо лице, което действа от името на това физическо или юридическо лице.
За целите на приложения от III до V важат и определенията, формулирани в приложение II.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. Продуктите за електрическо осветление, посочени в член 1, трябва да отговарят на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение III, освен ако са продукти със специално предназначение.
Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следните етапи:
Етап 1: 1 септември 2013 г.
Етап 2: 1 септември 2014 г.
Етап 3: 1 септември 2016 г.
Освен ако дадено изискване не бъде заменено или не е посочено друго, всяко изискване продължава да бъде в сила заедно с изискванията, въведени на по-късни етапи.
2. Считано от 1 септември 2013 г. продуктите със специално предназначение трябва да са в съответствие с изискванията, определени в приложение I.
Член 4
Оценка на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация следва:
а)
да съдържа копие от продуктовата информация, предоставяна в съответствие с част 3 от приложение III към настоящия регламент;
б)
да съдържа всякаква друга информация, която съгласно приложения I, III и IV се изисква да фигурира в досието с техническа документация;
в)
да указва поне една реалистична комбинация от настройки на уреда и условия, при които продуктът е в съответствие с настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара продукти и технологии с най-добри показатели по времето на приемането на настоящия регламент, са определени в приложение V.
Член 7
Изменение
С оглед на техническия напредък Комисията ще измени настоящия регламент не по-късно от три години след неговото влизане в сила и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2012 година.
A BIZOTTSÁG 1194/2012/EU RENDELETE
(2012. december 12.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni, kezdve azokkal a termékekkel, amelyek az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentése szempontjából igen nagy jelentőségűek, köztük a háztartásokban és a szolgáltatásban alkalmazott, az irányított fényű lámpákat és a fénykibocsátó diódás lámpákat, valamint a kapcsolódó eszközöket is magukban foglaló világítástechnikai termékekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette annak eredményeit. A külső áramforrásokkal kapcsolatban elvégzett előkészítő vizsgálatok keretében a Bizottság hasonló elemzésnek vetette alá a külső halogénlámpa-működtető eszközöket.
(4)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó kötelező követelmények a beszerelés és a felhasználás helyétől függetlenül vonatkoznak az uniós piacon forgalomba hozott termékekre, ezért nem függhetnek a termék alkalmazási módjától.
(5)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek elsősorban egy adott tér teljes vagy részleges megvilágítására szolgálnak abból a célból, hogy a természetes megvilágítást mesterségesen előállított fénnyel helyettesítve vagy kiegészítve javítsák az adott téren belül a látási viszonyokat. Nem indokolt a környezettudatos tervezésre vonatkozóan e rendeletben meghatározott követelmények hatálya alá vonni azokat az elsősorban más típusú felhasználásra tervezett speciális célú - például a forgalomirányító fényjelző készülékekben való felhasználásra, terráriumok megvilágítására vagy háztartási készülékekben való felhasználásra szánt - lámpákat, amelyeket a terméket kísérő termékinformáció egyértelműen ekként jelöl meg.
(6)
Indokolt ugyanakkor e rendelet hatálya alá vonni a piacon egyre keresettebb újfajta technológiákat, például a fénykibocsátó diódákat.
(7)
E rendelet szempontjából az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetvédelmi jellemzői közül az üzem közbeni energiafogyasztást, a higanytartalmat és a környezetbe kerülő higanymennyiséget indokolt lényeges paraméternek tekinteni.
(8)
A lámpák életciklusának különböző szakaszaiban a környezetbe kerülő higanymennyiséget - beleértve az üzem közben felhasznált villamos energia előállításából, valamint a higanytartalmú irányított fényű kompakt fénycsöveknek az élettartamuk végén vélhetően újrafeldolgozásra nem kerülő 80 %-ából származó mennyiséget is - 2007-ben az akkor üzemben lévő lámpaállomány alapján 0,7 tonnára becsülték. Ilyen irányú fellépés nélkül az üzemben levő lámpákból a környezetbe kerülő higanymennyiség 2020-ig az előrejelzések szerint 0,9 tonnára nőne, ugyanakkor a kimutatások szerint ezt a mennyiséget lényegesen csökkenteni lehetne.
(9)
A kompakt fénycsövek higanytartalmát, noha lényeges környezetvédelmi jellemzőnek kell tekinteni, a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) keretében indokolt szabályozni. A lámpák ultraibolya fénykibocsátását és más, potenciálisan egészségügyi következményekkel járó paramétereit a 2006/95/EK (3) és a 2001/95/EK (4) európai parlamenti és tanácsi irányelv keretében indokolt szabályozni.
(10)
A lámpák energiahatékonysági követelményeinek meghatározása a környezetbe kerülő összes higanymennyiség csökkenését fogja eredményezni.
(11)
A 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 14. cikke (2) bekezdésének d) pontja annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az elektromos és elektronikus berendezéseket magánháztartásokban felhasználó személyek megkapják a szükséges információkat az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagoknak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatásairól. Indokolt ezt az előírást kiegészíteni az e rendeletben a kompakt fénycsövek higanytartalma tekintetében előírt termékinformációs követelményekkel.
(12)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztását olyan meglévő, költséghatékony, nem jogvédett műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e termékek beszerzési és üzemeltetési költségének összegét.
(13)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket az érintett termékek környezetvédelmi jellemzőinek javítása érdekében kell meghatározni oly módon, hogy az hozzájáruljon a belső piac működéséhez, valamint az energiafogyasztás 2020-ig - az intézkedések bevezetése nélkül arra az évre valószínűsíthető értékhez képest - 20 %-kal történő csökkentésére vonatkozó uniós célkitűzés teljesítéséhez.
(14)
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés vonatkozásában előírt követelmények és a 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (6) előírt követelmények együttesen 2020-ig várhatóan éves szinten 25 TWh megtakarítást fognak eredményezni az irányított fényű lámpák által felhasznált villamos energia mennyiségében ahhoz az esethez képest, ha nem történne beavatkozás.
(15)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények a felhasználó szempontjából nem befolyásolhatják az érintett termékek funkcionalitását, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. Fontos különösen, hogy az üzem közbeni villamosenergia-fogyasztás csökkenéséből származó előnyök nagyobbak legyenek, mint a rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során ennek folytán felmerülő környezeti hatások. Annak érdekében, hogy a fogyasztók az energiatakarékos lámpákkal és különösen a LED-lámpákkal elégedettek legyenek, működési követelményeket nemcsak az irányított fényű lámpákra, hanem a nem irányított fényű LED-lámpákra is meg kell határozni, ezekre ugyanis a 244/2009/EK bizottsági rendeletben (7) foglalt működési követelmények nem vonatkoznak. A termékinformációs követelményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a fogyasztók tájékozottan választhassanak a különböző termékek közül.
(16)
Azok a LED-es fényforrást tartalmazó lámpatestek, amelyekből független vizsgálat céljából LED-lámpa vagy LED-modul nem vehető ki, nem kínálhatnak kibúvót a LED-gyártók számára e rendelet követelményeinek teljesítése alól.
(17)
A különös követelményeket úgy indokolt meghatározni, hogy a már üzembe állított világítóberendezések mindegyikét több különböző lámpa is kiszolgálhassa. Ezzel párhuzamosan olyan, harmonizált szabványok útján részletesebben is meghatározandó általános követelményeket is indokolt megállapítani, amelyek biztosítják, hogy az új világítóberendezések az energiatakarékos lámpák szélesebb skáláját legyenek képesek befogadni, az energiatakarékos lámpák pedig a világítóberendezések szélesebb skáláját legyenek képesek kiszolgálni. A világítóberendezésekre vonatkozó termékinformációs követelményeknek segíteniük kell a felhasználókat az egymással együtt alkalmazható lámpák és világítóberendezések kiválasztásában.
(18)
Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására, a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket több ütemben indokolt bevezetni. Az egyes ütemeket úgy helyénvaló időzíteni, hogy elkerülhetők legyenek a piacon lévő termékek felhasználhatóságára gyakorolt kedvezőtlen hatások; tekintettel indokolt továbbá lenni a végfelhasználóknál és a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései mielőbb teljesüljenek.
(19)
Az érintett termékparaméterek mérésére olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, és ezen belül különösen - ha rendelkezésre állnak - a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) I. mellékletében felsorolt európai szabványosító testületek által elfogadott harmonizált szabványokhoz.
(20)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(21)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv V. és VI. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos, az e rendeletben megállapított követelményekkel összefüggő információkat megadjanak.
(22)
Annak érdekében, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi jellemzőkkel kapcsolatos információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, az e rendeletben megállapított jogilag kötelező követelmények mellett meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket is.
(23)
E rendelet felülvizsgálata során különös figyelmet kell fordítani a különböző típusú speciális célú lámpák eladási tendenciáira, biztosítva ezáltal, hogy az adott speciális célú felhasználás körén kívül ne lehessen őket felhasználni, valamint az újszerű technológiák, köztük a LED-ek és a szerves LED-ek fejlődésére. A felülvizsgálat keretében elemezni kell a 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti A osztálynak - vagy a hálózati feszültségen működő irányított fényű halogénlámpák esetében legalább a B osztálynak - megfelelő szinthez tartozó energiahatékonysági követelmények meghatározásának lehetőségét (figyelemmel az alábbi III. melléklet 1.1. pontjában található 2. táblázatban meghatározott kritériumokra). A felülvizsgálat keretében elemezni kell azt is, hogy más izzószálas lámpák esetében van-e lehetőség az energiahatékonysági követelmények jelentős szigorítására. A felülvizsgálat keretében foglalkozni kell továbbá a LED-lámpák színvisszaadási indexével kapcsolatos működési követelményekkel is.
(24)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a világítási célú elektromos termékek közül:
a)
az irányított fényű lámpák;
b)
a fénykibocsátó diódás lámpák (LED-lámpák); valamint
c)
a villamos hálózat és a lámpák közé történő beszerelésre tervezett eszközök, köztük a lámpaműködtető eszközök, a vezérlőelemek és a lámpatestek (ide nem értve a fénycsövek és a nagy intenzitású kisülőlámpák előtétjeit és lámpatestjeit)
forgalomba hozatalára vonatkozóan állapítja meg a környezettudatos tervezés követelményeit, beleértve azt az esetet is, amikor ezek a termékek más termékekbe vannak beépítve.
Ez a rendelet emellett termékinformációs követelményeket is megállapít a speciális célú termékekre vonatkozóan.
Nem kell alkalmazni az e rendeletben foglalt követelményeket azokra a LED-modulokra, amelyek forgalmazása olyan lámpatestek részeként történik, amelyekből évente 200-nál kevesebb darabot hoznak forgalomba.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „világítás”: fénynek terekre, tárgyakra vagy azok környezetére való alkalmazása azzal a céllal, hogy emberek láthassák őket;
2. „kiemelő világítás”: a világítás azon formája, amelyben a fény egy adott tárgy vagy térrész hangsúlyosabb megvilágítása céljából irányítva van;
3. „világítási célú elektromos termék”: villamos energia hasznosításával működő, világítás céljára alkalmazott termék;
4. „speciális célú termék”: olyan termék, amely az e rendelet hatálya alá tartozó technológiákat alkalmazza, de - a műszaki dokumentációban megadott műszaki jellemzőinél fogva - speciális alkalmazásban történő felhasználásra szolgál. Speciális alkalmazás alatt olyan alkalmazásokat kell érteni, amelyek átlagos tereknek vagy tárgyaknak átlagos körülmények között történő megvilágításához nem szükséges műszaki paramétereket kívánnak meg. Ezen alkalmazások típusai a következők:
i.
vegyi vagy biológiai folyamatok befolyásolása céljából történő fénykibocsátás (például polimerizáció, érlelés/szárítás/keményítés céljából alkalmazott ultraibolya fény, fotodinámiás kezelés, kertészet, háziállat-gondozás, rovarok elleni védekezés);
ii.
képrögzítés és képkivetítés (például fényképezőgép-vaku, fénymásológép, vetítőgép);
iii.
fűtés (például infravörös lámpa);
iv.
jelzés (például forgalomirányító lámpa vagy repülőtéri pályalámpa);
i.
a fény spektrális eloszlásának olyannak kell lennie, hogy a láthatóság biztosítása mellett megváltoztassa a megvilágított tér vagy tárgy megjelenését (például az élelmiszerpulti megvilágítás vagy az I. melléklet 1. pontja értelmében vett színes lámpák esetében), kivéve azonban a korrelált színhőmérséklet eltéréseit; vagy
ii.
az emberi szem általi láthatóság biztosítása mellett a fény spektrális eloszlását valamilyen műszaki berendezés sajátos igényeihez kell igazítani (például stúdióvilágítás, effektlámpa alkalmazása, színházi világítás); vagy
iii.
a megvilágított teret vagy tárgyat védeni kell a fényforrás kedvezőtlen hatásaival szemben (például a fényérzékeny betegek ellátása során vagy a fényre érzékeny muzeális tárgyak megvilágítására alkalmazott szűrt fény esetében); vagy
iv.
a világításra csak veszélyhelyzetekben van szükség (például a veszélyhelyzeti világítást biztosító lámpák és lámpaműködtető eszközök esetében); vagy
v.
a világítástechnikai termékeknek szélsőséges fizikai körülmények között (például rezgések vagy - 20 °C alatti vagy 50 °C feletti hőmérséklet esetén) is üzemképesnek kell maradniuk;
5. „fényforrás”: energiaátalakítással előállított, elsősorban látható optikai sugárzás kibocsátására tervezett felület vagy tárgy. E fogalommeghatározás alkalmazásában a „látható” kifejezés a 380 nm-től 780 nm-ig terjedő hullámhossztartományra utal;
6. „lámpa”: olyan egység, amelynek jellemzői különállóan megállapíthatók, és amely egy vagy több fényforrásból áll; a lámpa olyan további alkatrészeket is tartalmazhat, amelyek a begyújtásához, az árammal való ellátásához vagy a stabil működtetéséhez szükségesek vagy amelyek az optikai sugárzás szórására, szűrésére vagy átalakítására szolgálnak, amennyiben ezek az alkatrészek a lámpa maradandó károsítása nélkül nem távolíthatók el a lámpából;
7. „lámpafej”: a lámpának az a része, amely a lámpát a lámpafoglalaton vagy a lámpa csatlakozóján keresztül a tápáramkörre csatlakoztatja, és gyakran a lámpának a lámpafoglalatban való rögzítését is biztosítja;
8. „lámpafoglalat”, „aljzat”: a lámpa rögzítésére szolgáló eszköz, amelybe a lámpafejet általában bele kell helyezni; ez utóbbi esetben a lámpafoglalat egyben a lámpának a tápáramkörre való csatlakoztatását is biztosítja;
9. „irányított fényű lámpa”: olyan lámpa, amelynek esetében az általa kibocsátott fény legalább 80 %-a a π sr térszögbe esik (amelyet egy 120° csúcsszögű kúp jelöl ki);
10. „nem irányított fényű lámpa”: az irányított fényű lámpának nem minősülő lámpa;
11. „izzószálas lámpa”: olyan lámpa, amelyben a fény úgy keletkezik, hogy az áthaladó elektromos áram izzásig hevít egy szálszerű vezetőt. A lámpa tartalmazhat olyan gázokat, amelyek befolyásolják az izzási folyamatot;
12. „izzólámpa”: olyan izzószálas lámpa, amelyben az izzószálat a burában vákuum vagy nemesgáz veszi körül;
13. „halogénlámpa” (volfrámszálas): olyan izzószálas lámpa, amelyben volfrám izzószálat halogéneket vagy halogénvegyületeket tartalmazó gázközeg vesz körül; az ilyen lámpa beépített tápegységgel is forgalmazható;
14. „kisülőlámpa”: olyan lámpa, amelyben a fényt közvetlenül vagy közvetve gázban, fémgőzben vagy több gáz és gőz elegyében bekövetkező elektromos kisülés állítja elő;
15. „fénycső”: olyan kisnyomású higanyos típusú kisülőlámpa, amelyben a fény legnagyobb részét a kisülésből származó ultraibolya sugárzás által gerjesztett egy vagy több fényporréteg bocsátja ki. A fénycső beépített előtéttel is forgalmazható;
16. „beépített előtét nélküli fénycső”: beépített előtétet nem tartalmazó, egyik vagy mindkét végén lámpafejjel ellátott fénycső;
17. „nagy intenzitású kisülőlámpa”: olyan elektromos kisülőlámpa, amelyben a fényt előállító ívet a fal hőmérséklete stabilizálja, és az ív által a bura falára kifejtett terhelés meghaladja a négyzetcentiméterenkénti 3 W-ot;
18. „fénykibocsátó dióda”, „LED”: szervetlen anyagú p-n átmenetet tartalmazó szilárdtesteszközből álló fényforrás. Az átmenet a gerjesztő elektromos áram hatására optikai sugárzást bocsát ki;
19. „LED-csomag”: egy vagy több LED-ből álló szerelvény. A szerelvény optikai alkatrészt és termikus, mechanikai és elektromos interfészeket is tartalmazhat;
20. „LED-modul”: egy vagy több LED-csomagot egyetlen nyomtatott áramköri lapon tartalmazó, fej nélküli szerelvény. A szerelvény elektromos, optikai, mechanikai és termikus alkatrészeket, valamint interfészeket és működtetőeszközt is tartalmazhat;
21. „LED-lámpa”: egy vagy több fénykibocsátó diódát tartalmazó lámpa. A lámpa lámpafejet viselhet;
22. „lámpaműködtető eszköz”: az áramforrás és egy vagy több lámpa között elhelyezkedő olyan eszköz, amely a lámpa vagy lámpák működésével összefüggő funkciót tölt be, például átalakítja a tápfeszültséget, egy meghatározott értékre korlátozza a lámpa vagy lámpák áramfelvételét, gyújtófeszültséget és előfűtő áramot biztosít, megakadályozza a hideggyújtást, javítja a teljesítménytényezőt vagy csökkenti a rádiózavarokat. Lehet olyan kialakítású, hogy ezeket a funkciókat más lámpaműködtető eszközökhöz csatlakoztatva tölti be. A fogalom nem foglalja magában:
a vezérlőelemeket,
a 278/2009/EK bizottsági rendelet (9) hatálya alá tartozó tápegységeket;
23. „vezérlőelem”: a lámpa fényáramát nem teljesítményátalakítás útján szabályozó vagy ellenőrzés alatt tartó elektronikus vagy mechanikus eszköz, például az időkapcsoló, a mozgásérzékelő, a fényérzékelő vagy a természetes megvilágításhoz igazodó vezérlőeszköz. Ezenkívül a fázisvágás elvén működő fényszabályozó is vezérlőelemnek tekintendő;
24. „külső lámpaműködtető eszköz”: termékbe nem beépített, a lámpa vagy lámpatest szerkezetén kívülre szerelendő vagy a lámpa vagy lámpatest szerkezetén belül elhelyezkedő, de onnan a lámpa vagy lámpatest maradandó károsítása nélkül kivehető lámpaműködtető eszköz;
25. „előtét”: az áramforrás és egy vagy több kisülőlámpa közé helyezett olyan lámpaműködtető eszköz, amely lehet induktív, kapacitív vagy induktív-kapacitív, és amely elsősorban arra szolgál, hogy a lámpa vagy lámpák áramfelvételét egy meghatározott értékre korlátozza;
26. „halogénlámpa-működtető eszköz”: olyan lámpaműködtető eszköz, amely a tápfeszültséget a halogénlámpa működéséhez szükséges törpefeszültséggé alakítja át;
27. „kompakt fénycső”: olyan fénycső, amely mindazokat az alkatrészeket tartalmazza, amelyek a fénycső begyújtásához és stabil működtetéséhez szükségesek;
28. „lámpatest”: egy vagy több lámpa által kibocsátott fény szórását, szűrését vagy átalakítását végző készülék, amely tartalmazza a lámpák - és szükség esetén az áramköri kiegészítők - megtámasztásához, rögzítéséhez és védelméhez szükséges alkatrészeket, valamint az áramforráshoz történő csatlakoztatásukhoz szükséges kiegészítő elemeket;
29. „végfelhasználó”: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célból valamely terméket ténylegesen megvásárol vagy várhatóan meg fog vásárolni;
30. „végső tulajdonos”: az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely egy bizonyos terméknek a termék életciklusának felhasználási szakaszában tulajdonosa, valamint az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely e személy vagy más jogalany nevében eljár.
A III-V. mellékletre a II. mellékletben található fogalommeghatározások is vonatkoznak.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
(1) Az 1. cikkben felsorolt világítási célú elektromos termékeknek - a speciális célú termékek kivételével - meg kell felelniük a környezettudatos tervezésre vonatkozóan a III. mellékletben meghatározott követelményeknek.
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket a következő ütemezésben kell alkalmazni:
az 1. ütem követelményeit 2013. szeptember 1-jétől fogva,
a 2. ütem követelményeit 2014. szeptember 1-jétől fogva,
a 3. ütem követelményeit 2016. szeptember 1-jétől fogva.
Eltérő rendelkezés hiányában és amennyiben egy követelményt egy későbbi ütem valamely követelménye nem ír felül, minden egyes követelményt a későbbi ütemekben bevezetett követelményekkel együtt továbbra is teljesíteni kell.
(2) A speciális célú termékeknek 2013. szeptember 1-jétől fogva teljesíteniük kell az I. mellékletben meghatározott termékinformációs követelményeket.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelési eljárás céljából összeállított műszaki dokumentációnak:
a)
tartalmaznia kell az e rendelet III. mellékletének 3. része alapján rendelkezésre bocsátott termékinformáció egy példányát;
b)
tartalmaznia kell az I., a III. és a IV. mellékletben a műszaki dokumentáció információtartalmát illetően meghatározott további esetleges információkat;
c)
meg kell jelölnie a termékbeállítások és az üzemi feltételek legalább egy olyan reális kombinációját, amellyel a termék teljesíti e rendelet követelményeit.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok az e rendelet IV. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet elfogadásának időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező termékek és technológiák indikatív referenciaértékeit az V. melléklet tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológia fejlődésére való figyelemmel legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően három évvel felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 12-én.