РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 346/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 април 2013 година
относно европейски фондове за социално предприемачество
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Поради това, че инвеститорите преследват и социални цели и не се стремят единствено към финансова възвръщаемост, в Съюза все повече се развива пазар на социални инвестиции, състоящ се частично от инвестиционни фондове, ориентирани към социални предприятия. Тези инвестиционни фондове предоставят финансиране на социалните предприятия, които действат като двигатели на социалните промени, като предлагат новаторски решения на социалните проблеми, като например подпомагат преодоляването на социалните последици от финансовата криза и дават ценен принос за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“, изложена в съобщение на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“.
(2)
Настоящият регламент е част от инициативата за социалните предприятия, изложена от Комисията в нейното съобщение от 25 октомври 2011 г. и озаглавена „Инициатива за социалното предприемачество - Създаване на благоприятна среда за насърчаване на социалните предприятия като основни участници в икономиката и социалната иновативност“.
(3)
Необходимо е да се установи обща рамка от правила, регламентиращи използването на обозначението „Европейски фонд за социално предприемачество“ (EuSEF) по отношение на допустими фондове за социално предприемачество, по-специално във връзка със състава на портфейла на фондовете, които действат с това обозначение, допустимите за тях инвестиционни цели, инвестиционните инструменти, които те могат да използват, и категориите инвеститори, които имат право да инвестират в такива фондове съгласно еднообразни правила в Съюза. При липса на такава обща правна рамка съществува риск държавите членки да приемат разнопосочни мерки на национално равнище, което би имало пряко отрицателно въздействие върху и би създало пречки за доброто функциониране на вътрешния пазар, тъй като фондовете, които желаят да упражняват дейност в целия Съюз, биха били подчинени на различни правила в различните държави членки. Освен това разнопосочните качествени изисквания за състава на портфейла, инвестиционните цели и допустимите инвеститори биха могли да доведат до различни степени на защита на инвеститорите и да предизвикат объркване относно инвестиционното предложение, свързано с допустими фондове за социално предприемачество. Нещо повече, инвеститорите трябва да имат възможност да сравняват инвестиционните предложения на различни допустими фондове за социално предприемачество. Необходимо е да се премахнат значителни пречки за трансгранично набиране на средства от страна на допустимите фондове за социално предприемачество и да се избегне нарушаването на конкуренцията между тези фондове, както и да се предотврати възникването на всякакви възможни допълнителни препятствия пред търговията и значителни нарушения на конкуренцията в бъдеще. Ето защо подходящото правно основание на настоящия регламент е член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) в съответствие с тълкуването му в утвърдената съдебна практика на Съда на Европейския съюз.
(4)
Необходимо е да се приеме регламент за въвеждане на еднообразни правила, приложими спрямо допустимите фондове за социално предприемачество във всички държави членки, които да налагат съответните задължения на управителите им, желаещи да набират капитал в целия Съюз, като използват обозначението „EuSEF“. С тези изисквания трябва да се спечели доверието на инвеститорите, които желаят да инвестират в такива фондове. Регламентът следва да не се прилага за съществуващите национални схеми, които позволяват инвестирането в социални предприятия и които не използват обозначението „EuSEF“.
(5)
Определянето на качествените изисквания за използване на обозначението „EuSEF“ под формата на регламент следва да гарантира пряката приложимост на тези изисквания по отношение на управителите на колективни инвестиционни предприятия, които набират финансови средства, като използват това обозначение. Това осигурява еднообразни условия за използването на обозначението чрез предотвратяване на разнопосочни национални изисквания в резултат на транспонирането на директива. Лицата, управляващи предприятия за колективно инвестиране, които използват това обозначение, следва да спазват едни и същи правила в целия Съюз, което също така ще повиши доверието на инвеститорите, желаещи да инвестират във фондове, ориентирани към социални предприятия. Освен това настоящият регламент би намалил регулаторната сложност и управленските разходи за привеждане в съответствие с често разнопосочните национални правила, регламентиращи тези фондове, особено за онези управители, които желаят да набират капитал на трансгранична основа. Регламентът допринася и за премахване на нарушенията на конкуренцията.
(6)
Следва да бъде възможно допустим фонд за социално предприемачество да бъде управляван от външни или вътрешни управители. Когато допустим фонд за социално предприемачество е вътрешно управляван, самият фонд се явява и управител и поради това следва да спазва всички изисквания за управители на допустими фондове за социално предприемачество по настоящия регламент, и следователно да бъде регистриран като такъв. Допустим фонд за социално предприемачество, който се управлява от вътрешни управители, следва обаче да няма право да бъде външно лице, управляващо други предприятия за колективно инвестиране или предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК).
(7)
С цел да се изясни връзката между настоящия регламент и други правила относно предприятията за колективно инвестиране и лицата, които ги управляват, е необходимо да се уточни, че настоящият регламент следва да се прилага единствено спрямо лица, управляващи предприятия за колективно инвестиране, различни от предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК), попадащи в обхвата на Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (4), които са установени в Съюза и са регистрирани от компетентния орган в своята държава членка по произход, съгласно Директива 2011/61/EC на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове (5), при условие че те управляват портфейли от допустими фондове за социално предприемачество. Външните управители на допустими фондове за социално предприемачество обаче, които са регистрирани по настоящия регламент, следва да имат право да управляват ПКИПЦК, при условие че са получили разрешение съгласно Директива 2009/65/ЕО.
(8)
Освен това настоящият регламент се прилага само по отношение на лицата, управляващи предприятия за колективно инвестиране, чиито общо управлявани активи не надвишават прага, посочен в член 3, параграф 2, буква б) от Директива 2011/61/ЕС. Изчисляването на прага за целите на настоящия регламент следва метода на изчисляване на прага по член 3, параграф 2, буква б) от Директива 2011/61/ЕС.
(9)
Управителите, които са регистрирани по настоящия регламент и чиито управлявани активи впоследствие нарастват до такава степен, че надхвърлят прага, определен в член 3, параграф 2, буква б) от Директива 2011/61/ЕС, и които следователно подлежат на разрешение от компетентните органи на своята държава членка в съответствие с член 6 от посочената директива, могат да продължават да използват обозначението „EuSEF“ във връзка с предлагането на пазара на допустими фондове за социално предприемачество в Съюза, при условие че те са в съответствие с изискванията, определени в посочената директива, и че продължават по всяко време да спазват определени изисквания за използването на обозначението „EuSEF“, предвидени в настоящия регламент във връзка с допустими фондове за социално предприемачество. Това е приложимо както за съществуващи допустими фондове за социално предприемачество, така и за допустими фондове за социално предприемачество, създадени след надхвърлянето на прага.
(10)
Когато лицата, управляващи предприятия за колективно инвестиране, не желаят да използват обозначението „EuSEF“, настоящият регламент не се прилага. В тези случаи следва да продължат да се прилагат действащите национални правила и общите правила в Съюза.
(11)
С настоящия регламент следва да се установят еднообразни правила относно естеството на допустимите фондове за социално предприемачество, по-специално относно предприятията, допустими да бъдат обект на инвестиция от допустим фонд за социално предприемачество, както и относно приемливите инвестиционни инструменти. Това е необходимо, за да могат ясно да бъдат разграничени допустимите фондове за социално предприемачество и алтернативни инвестиционни фондове, които преследват други, не така специфични, инвестиционни стратегии, например изкупувания, които настоящият регламент не се стреми да насърчава.
(12)
За да се гарантира необходимата прозрачност и сигурност, в настоящия регламент следва да се предвидят и еднообразни критерии за определяне на онези социални предприятия, които са допустими да бъдат част от портфейл. Социално предприятие следва да бъде определено като оператор в социалната икономика, чиято основна цел е постигането на социално въздействие, а не генерирането на печалба в полза на собственици или акционери. То действа на пазара чрез предоставяне на стоки и услуги за пазара и използва печалбите главно за постигането на социални цели. То се управлява по отговорен и прозрачен начин, и по-специално чрез участието на служителите, клиентите и заинтересованите страни, засегнати от неговата търговска дейност.
(13)
Тъй като главната цел на социалните предприятия е постигането на положително социално въздействие, а не на максимална печалба, настоящият регламент следва да се прилага единствено за насърчаване на подпомагането на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, чиято основна цел е постигането на измеримо и положително социално въздействие. Измеримото и положително социално въздействие би могло да включва предоставянето на услуги на имигранти, които в противен случай биха били изключени, или чрез повторно интегриране на маргинализирани групи в пазара на труда чрез предоставяне на заетост, подпомагане или обучение. Тези предприятия използват своите печалби за постигане на своята основна социална цел и се управляват според изискванията за отчетност и прозрачност. В случаите, когато, по изключение, дадено предприятие, допустимо да бъде част от портфейл, желае да разпределя печалба сред акционери и собственици, то следва да има предварително определени процедури и правила относно начина на разпределение на печалбите сред акционерите и собствениците. В тези правила следва да се уточни, че разпределянето на печалба не оказва отрицателно въздействие върху основната социална цел на предприятието, допустимо да бъде част от портфейл.
(14)
Социалните предприятия обхващат широка гама от предприятия с различни правни форми, които предоставят социални услуги или стоки на уязвими, маргинализирани лица, лица в неравностойно положение или в изолация. Тези услуги включват достъп до жилища, здравеопазване, помощ за възрастни хора или лица с увреждания, грижа за деца, достъп до заетост и обучение, както и управление на зависимостите. В социалните предприятия също така се включват предприятия, които използват метод на производство на стоки или услуги, в който е заложена социалната им цел, но чиято дейност може да бъде извън сферата на предоставянето на социални стоки или услуги. Тази дейност включва социална и професионална интеграция чрез средствата на достъп до заетост за хора в неравностойно положение, по-специално поради недостатъчна квалификация или социални или професионални проблеми, водещи до изключване и маргинализация. Тези дейности могат да засягат също така опазването на околната среда с въздействие върху обществото, като например борба срещу замърсяването, рециклиране и възобновяема енергия.
(15)
В съответствие с целта за точно определяне на предприятията за колективно инвестиране, които да бъдат обхванати от настоящия регламент, и с цел гарантиране на акцент върху предоставянето на капитал за социалните предприятия за допустими фондове за социално предприемачество се считат онези фондове, които възнамеряват да инвестират най-малко 70 % от съвкупните си капиталови вноски и записания и непоискан акционерен капитал в такива предприятия. На допустимите фондове за социално предприемачество не следва да се позволява да инвестират повече от 30 % от съвкупните си капиталови вноски и записания и непоискан акционерен капитал в активи, различни от допустимите инвестиции. Това означава, че докато 30 % следва да бъде максималната пределна стойност за инвестиции, които не са допустими, по всяко време, 70 % следва да бъдат заделени за допустими инвестиции през жизнения цикъл на допустимите фондове за социално предприемачество. Горепосочените пределни стойности следва да бъдат изчислявани въз основа на сумите за инвестиране след приспадане на всички съответни разходи и вложения в парични средства и парични еквиваленти. Настоящият регламент следва да определи подробностите, необходими за изчисляването на посочените пределни стойности на инвестициите.
(16)
Целта на настоящия регламент е да насърчи растежа на социалните предприятия в Съюза. Инвестициите в предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, които са установени в трети държави, могат да осигурят повече капитал за допустимите фондове за социално предприемачество и по този начин да са от полза за социалните предприятия в Съюза. Обаче при никакви обстоятелства настоящият регламент не следва да е от полза за инвестиции, направени в допустими да бъдат част от портфейл предприятия в трети държави, характеризиращи се с липсата на съответни споразумения за сътрудничество с компетентните органи на държавата членка по произход на управителя на допустимия фонд за социално предприемачество и с всяка друга държава членка, в която дялове или акции на допустими фондове за социално предприемачество предстои да бъдат пуснати на пазара, или с липсата на ефективен обмен на информация по данъчни въпроси.
(17)
Засега допустимите фондове за социално предприемачество следва да бъдат установени в Съюза, за да имат правото да използват обозначението „EuSEF“ съгласно настоящия регламент. Комисията следва в рамките на две години от датата на прилагането на настоящия регламент да направи преглед на използването на обозначението „EuSEF“ за фондове със седалище в Съюза, като взема предвид опита при прилагането на препоръката на Комисията относно мерките, предназначени да насърчат трети държави да прилагат минимални стандарти на добро управление в областта на данъчното облагане.
(18)
Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество следва да могат да привличат допълнителни капиталови ангажименти по време на съществуването на даден фонд. Тези допълнителни капиталови ангажименти по време на съществуването на допустим фонд за социално предприемачество следва да бъдат отчитани при разглеждането на следващото инвестиране в активи, различни от допустимите активи. Допълнителните капиталови ангажименти следва да бъдат разрешавани в съответствие с критериите и въз основа на условията, определени в устава на допустимия фонд за социално предприемачество или в учредителните документи.
(19)
Като се имат предвид специфичните потребности от финансиране на социалните предприятия, е необходимо да се постигне яснота по отношение на видовете инструменти, които допустимите фондове за социално предприемачество следва да използват за такова финансиране. Следователно настоящият регламент следва да определи еднообразни правила за допустимите инструменти, които да бъдат използвани от допустимите фондове за социално предприемачество при извършване на инвестиции, като те включват инструменти на собствения капитал и квазисобствен капитал, дългови инструменти, в това число записи на заповед и сертификати за спестовен влог, инвестиции в други допустими фондове за социално предприемачество, обезпечени или необезпечени заеми и безвъзмездни средства. С цел недопускане на разводняването на инвестициите в предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, на допустимите фондове за социално предприемачество следва да бъде разрешено да инвестират в други допустими фондове за социално предприемачество, когато самите тези допустими фондове за социално предприемачество не са инвестирали повече от 10 % от съвкупните си капиталови вноски и записания и непоискан акционерен капитал в други допустими фондове за социално предприемачество.
(20)
Основните дейности на допустимите фондове за социално предприемачество се състоят в осигуряването на финансиране на социалните предприятия чрез първични инвестиции. Допустимите фондове за социално предприемачество не следва да участват в системно значими банкови дейности извън обичайната пруденциална регулаторна рамка (т.нар. „паралелна банкова система“), нито да следват типичните стратегии на фондовете за частни дялови инвестиции, като например изкупуване със заемен капитал.
(21)
С цел да поддържат необходимата гъвкавост в своя инвестиционен портфейл, допустимите фондове за социално предприемачество могат да инвестират и в други активи, вместо в допустими инвестиции, доколкото тези инвестиции не надвишават границата от 30 % за инвестиции, които не са допустими. Вложенията в парични средства и парични еквиваленти не се вземат предвид при изчисляването на тази граница, тъй като паричните средства и паричните еквиваленти не трябва да бъдат считани за инвестиции. В своя портфейл допустимите фондове за социално предприемачество следва да се ангажират с инвестиции, които са в съответствие със стратегията им за етични инвестиции, като например те не следва да извършват инвестиции в оръжейната индустрия, при които има риск от нарушаване на правата на човека или които водят до изхвърляне на електронни отпадъци.
(22)
С цел да се гарантира, че обозначението „EuSEF“ е надеждно и лесно разпознаваемо за инвеститорите в целия Съюза, следва да се предвиди, че само управители на допустими фондове за социално предприемачество, които отговарят на еднообразните критерии за качество, определени в настоящия регламент, могат да използват обозначението „EuSEF“ при предлагането на допустими фондове за социално предприемачество в целия Съюз.
(23)
С цел да се гарантира, че допустимите фондове за социално предприемачество имат ясно разпознаваем профил, който е подходящ за предназначението им, следва да се въведат еднообразни правила за състава на портфейла и за инвестиционните техники, които са разрешени за такива фондове.
(24)
С цел да се гарантира, че допустимите фондове за социално предприемачество не способстват за увеличаването на системния риск, както и че фокусът на инвестиционната им дейност е подпомагането на предприятия, допустими да бъдат част от портфейла им, не следва да се разрешава използването на ливъридж на равнище фонд. На управителите на допустими фондове за социално предприемачество следва да бъде разрешено единствено да привличат заемни средства, да емитират дългови инструменти или да предоставят гаранции на равнище допустим фонд за социално предприемачество, при условие че такива привличания на заемни средства, дългови инструменти или гаранции се покриват от непоискани задължения и по този начин не увеличават експозицията на фонда отвъд равнището на неговия записан капитал. Паричните аванси от страна на инвеститорите в допустим фонд за социално предприемачество, които са изцяло покрити от капиталовите задължения на тези инвеститори, не увеличават експозицията на допустим фонд за социално предприемачество и поради това следва да бъдат разрешени. Следва също така, при условие че не надвишава записания и непоискан капитал, да се позволи краткосрочното заемане на средства с цел да се даде възможност на фонда да покрие извънредната нужда от ликвидни средства, която би могла да възникне между отправянето към инвеститорите на искане за внасяне на записания капитал и действителното вписване на капитала по сметка.
(25)
С цел да се гарантира, че допустимите фондове за социално предприемачество се предлагат единствено на инвеститори, които имат опита, знанието и експертния опит, които да им позволяват да вземат самостоятелни инвестиционни решения и да оценяват правилно рисковете, които тези фондове носят, и за да се поддържа доверието на инвеститорите в допустимите фондове за социално предприемачество, следва да се определят някои специфични гаранции. Така допустимите фондове за социално предприемачество следва да се предлагат само за инвеститори, които са професионални клиенти или които могат да бъдат третирани като професионални клиенти съгласно Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (6). Но за да има достатъчно широка инвеститорска база за инвестиции в допустими фондове за социално предприемачество, е желателно също така и някои други инвеститори да имат достъп до тези средства, включително лица с висока нетна стойност на активите. За тези други инвеститори следва да се определят специфични средства за защита, за да се осигури предлагането на допустими фондове за социално предприемачество само на инвеститори, които имат подходящ профил за извършване на такива инвестиции. Тези средства за защита изключват предлагане чрез използване на периодични спестовни планове. В допълнение към това инвестициите, направени от ръководители, директори или служители, участващи в управлението на управител на допустим фонд за социално предприемачество, следва да бъдат възможни, когато инвестират в управлявания от тях фонд за социално предприемачество, тъй като тези лица разполагат с достатъчни познания, за да участват в тези инвестиции.
(26)
С цел да се гарантира, че обозначението „EuSEF“ се използва само от управители на допустими фондове за социално предприемачество, които отговарят на еднообразни критерии за качество по отношение на поведението им на пазара, следва да се въведат правила относно осъществяването на дейност и отношенията на тези управители с техните инвеститори. По същата причина следва също така да се определят еднообразни условия за разрешаването на конфликти на интереси от тези управители. Тези правила и условия следва също така да изискват от управителя да въведе необходимите организационни и административни мерки, за да се гарантира правилното разрешаване на конфликтите на интереси.
(27)
Когато управителят на допустим фонд за социално предприемачество възнамерява да делегира функции на трети страни, отговорността на управителя към допустимия фонд за социално предприемачество и неговите инвеститори не следва да бъде засегната от факта, че управителят на фонд за социално предприемачество е делегирал функции на трета страна. Освен това управителят не следва да делегира функции до такава степен, че вече да не може да бъде считан по същество за управител на допустим фонд за социално предприемачество, а да се превърне в пощенска кутия. Управителят следва да носи отговорност за правилното изпълнение на делегираните функции и спазването на настоящия регламент по всяко време. Делегирането на функции не следва да подкопава ефективния надзор на управителя, и по-специално не следва да пречи на управителя да действа или на фонда да бъде управлявано в интерес на неговите инвеститори.
(28)
Създаването на положителен социален ефект в допълнение към генерирането на финансова възвръщаемост за инвеститорите е основна характеристика на инвестиционните фондове, ориентирани към социалните предприятия, която ги отличава от другите видове инвестиционни фондове. Затова настоящият регламент следва да съдържа изискване управителят на допустим фонд за социално предприемачество да въведе процедури за измерване на положителното социално въздействие, което да бъде осъществено чрез инвестиции в предприятия, допустими да бъдат част от портфейл.
(29)
Понастоящем фондовете, имащи за цел постигането на социални резултати или въздействия, обикновено оценяват или съпоставят информацията относно степента, до която социалните предприятия постигат резултатите, поставени като цели. Съществува широк диапазон от различни социални резултати или въздействия, които дадено социално предприятие може да си постави за цел. Във връзка с това са разработени различни начини за определяне на социалните въздействия и за тяхното измерване. Например дадено дружество, което има за цел да оказва помощ на лица в необлагодетелствано положение, може да докладва относно броя на подпомогнатите лица, например като им предоставя заетост, тъй като в противен случай те не биха могли да бъдат трудово заети, или дружество, което има за цел повторното интегриране в обществото на затворници при тяхното освобождаване, може да оценява постигнатия успех чрез процента на повторното извършване на престъпления. Фондовете оказват помощ на предприятията при подготовката и предоставянето на информацията относно техните цели и постижения и се заемат с нейното събиране и предаване на инвеститори. Въпреки че информацията относно социалните въздействия е много важна за инвеститорите, е трудно да се направи сравнение между различните социални предприятия и различните фондове както поради различията в желаните социални въздействия, така и поради разнообразието на различните подходи. С цел насърчаване на възможно най-голяма последователност и съпоставимост в дългосрочен план по отношение на тази информация, както и за постигане на възможно най-добра ефикасност на процедурите за получаване на информацията е желателно разработването на делегирани актове в тази област. Тези делегирани актове следва също така да осигуряват по-голяма яснота за надзорните органи, допустимите фондове за социално предприемачество и социалните предприятия.
(30)
С цел да се гарантира репутацията на обозначението „EuSEF“ следва да се установят критерии за качество по отношение на организацията на управителя на допустим фонд за социално предприемачество. Следователно следва да се предвидят еднообразни, пропорционални изисквания относно необходимостта да се поддържат подходящи технически и човешки ресурси.
(31)
За да бъдат гарантирани правилното управление на допустимите фондове за социално предприемачество и способността на техните управители да се справят с евентуални рискове, произтичащи от тяхната дейност, следва се да определят еднообразни пропорционални изисквания за управителите на допустими фондове за социално предприемачество във връзка с поддържането на достатъчни собствени средства. Тези собствени средства следва да бъдат достатъчни, за да гарантират продължителност и правилно управление на допустимите фондове за социално предприемачество.
(32)
С цел да се защитят инвеститорите е необходимо да се гарантира правилната оценка на активите на допустимите фондове за социално предприемачество. Следователно уставът или учредителните документи на допустимите фондове за социално предприемачество следва да съдържат разпоредби за оценката на активите. Така се гарантират честност и прозрачност на оценката.
(33)
С цел да се гарантира, че управителите на допустимите фондове за социално предприемачество, които използват обозначението „EuSEF“, се отчитат в достатъчна степен за своята дейност, следва да бъдат установени еднообразни правила относно годишните отчети.
(34)
Въпреки че в регламента са включени гаранции за гарантиране на правилното използване на средствата, надзорните органи следва да бъдат бдителни и да гарантират, че тези гаранции се изпълняват.
(35)
С цел да се гарантира репутацията на обозначението „EuSEF“ пред инвеститорите, е необходимо то да се използва само от управители на допустими фондове за социално предприемачество, които са напълно прозрачни по отношение на инвестиционната си политика и обектите си на инвестиране. Затова следва да се предвидят еднообразни правила относно изискванията за оповестяване, които са задължение на управителите по отношение на техните инвеститори. Тези правила трябва да включват елементи, които са специфични за инвестициите в социални предприятия, така че да бъде постигната по-голяма съгласуваност и сравнимост на такава информация. Това включва и информация за критериите и процедурите, които се използват за определяне на дадени предприятия, допустими да бъдат част от портфейл като обекти на инвестиране. Тук се включва и информация за положителното социално въздействие, което следва да бъде постигнато чрез инвестиционната политика, и за това как следва да се осъществяват наблюдението и оценяването. С цел да се гарантира необходимото доверие на инвеститорите в такива инвестиции се включва допълнителна информация за активите на допустимите фондове за социално предприемачество, които не са инвестирани в предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, и за начина на подбор на тези предприятия.
(36)
С цел да се осигури ефективен надзор във връзка с еднообразните изисквания, съдържащи се в настоящия регламент, компетентният орган на държавата членка по произход следва да упражнява надзор върху спазването от страна на управителите на допустимите фондове за социално предприемачество на еднообразните изисквания, посочени в настоящия регламент. За тази цел управителите, които възнамеряват да предлагат своите фондове под обозначението „EuSEF“, следва да информират компетентния орган в своята държава членка по произход за това свое намерение. Компетентният орган регистрира управителя, ако е била предоставена цялата необходима информация и ако са налице подходящи мерки за постигане на съответствие с изискванията на настоящия регламент. Тази регистрация следва да бъде валидна в целия Съюз.
(37)
За да се гарантира ефикасното трансгранично предлагане на пазара на допустими фондове за социално предприемачество, е необходимо регистрацията на управителя да се извършва по възможно най-бърз начин.
(38)
С цел да се осигури ефективен надзор върху спазването на определените еднообразни критерии, настоящият регламент следва да съдържа правила относно обстоятелствата, при които е необходимо да се актуализира информацията, предоставяна на компетентния орган в държавата членка по произход.
(39)
С цел да се осъществява ефективен надзор върху изискванията на настоящия регламент, следва също така да се определи процес на трансгранично уведомяване между компетентните надзорни органи, който да се задейства при регистрацията на управителя на допустим фонд за социално предприемачество в неговата държава членка по произход.
(40)
С цел да се поддържат прозрачни условия за предлагане на пазара на допустими фондове за социално предприемачество в целия Съюз, на Европейския надзорен орган (Европейския орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7), следва да се възложи да поддържа централна база данни с опис на всички управители на допустими фондове за социално предприемачество и на управляваните от тях допустими фондове за социално предприемачество, регистрирани в съответствие с настоящия регламент.
(41)
В случай че компетентният орган на държавата членка по произход има ясни и очевидни причини да счита, че управителят на допустим фонд за социално предприемачество действа в нарушение на настоящия регламент в рамките на своята територия, той следва бързо да информира компетентния орган на държавата членка по произход, която следва да предприеме съответните мерки.
(42)
Ако въпреки мерките, предприети от компетентните органи на държавата членка по произход, или поради неспособност на компетентните органи на държавата членка по произход да предприемат действия в разумен срок, управителят на допустим фонд за социално предприемачество продължава да действа по начин, който очевидно противоречи на настоящия регламент, компетентните органи на приемащата държава членка могат, след като уведомят компетентните органи на държавата членка по произход, да предприемат всички необходими мерки, за да защитят инвеститорите, включително възможността за възпрепятстване на заинтересования управител на допустим фонд за социално предприемачество да извършва допълнително предлагане на своя допустим фонд за социално предприемачество на територията на приемащата държава членка.
(43)
С цел да се осигури ефективен надзор във връзка с установените еднообразни критерии настоящият регламент следва да съдържа списък с надзорните правомощия, с които разполагат компетентните органи.
(44)
С цел да се гарантира правилното прилагане настоящият регламент следва да съдържа административни санкции и мерки за нарушаване на ключовите му разпоредби, а именно правилата за състава на портфейла, за гаранциите във връзка със самоличността на допустимите инвеститори, както и за използването на обозначението „EuSEF“ само от управители на допустими фондове за социално предприемачество, които са регистрирани в съответствие с настоящия регламент. Следва да се предвиди нарушаването на тези ключови разпоредби да води, когато е подходящо, до забрана за използване на обозначението и заличаване на съответния управител от регистъра.
(45)
Информацията по надзора следва да се обменя между компетентните органи в държавите членки по произход и в приемащите държави членки, и ЕОЦКП.
(46)
Ефективното регулаторно сътрудничество между субектите, натоварени с надзора върху спазването на еднообразните критерии, предвидени в настоящия регламент, изисква по отношение на всички съответни национални органи и ЕОЦКП да се поддържа високо ниво на служебна тайна.
(47)
Приносът на допустимите фондове за социално предприемачество за растежа на европейския пазар за социални инвестиции ще зависи от приемането на обозначението „EuSEF“ от страна на управителите на допустимите фондове за социално предприемачество, от признаването на обозначението от инвеститорите и от разработването на силна екосистема за социалните предприятия в целия Съюз, която подпомага тези предприятия да се възползват от предлаганите финансови възможности. За тази цел всички заинтересовани страни, включително пазарните оператори, компетентните органи в държавите членки, Комисията и другите съответни субекти в Съюза, следва да се стремят да гарантират високо равнище на осведоменост относно възможностите, предоставяни от настоящия регламент.
(48)
С цел да се уточнят изискванията, посочени в настоящия регламент, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието за приемане на актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение конкретизирането на видовете стоки и услуги или методи за произвеждане на стоки и на услуги, материализиращи дадена социална цел, както и обстоятелствата, в които могат да бъдат разпределени печалби между собствениците и инвеститорите, видовете конфликти на интереси, които управителите на допустимите фондове за социално предприемачество трябва да избягват, както и мерките, които следва да се предприемат в това отношение, подробните процедури за измерване на социалното въздействие, което следва да бъде постигнато от предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, както и съдържанието и процедурата за предоставянето на информацията за инвеститорите. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната си работа, включително на експертно равнище, при отчитане на инициативите за саморегулиране и кодексите на поведение. Провежданите от Комисията консултации по време на подготвителната дейност във връзка с делегираните актове относно подробностите на процедурите за измерване на социалните въздействия, които следва да бъдат постигнати от предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, следва да включват заинтересованите участници и ЕОЦКП. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(49)
Техническите стандарти в областта на финансовите услуги трябва да гарантират последователно хармонизиране и високо ниво на надзор в рамките на Съюза. Би било ефективно и целесъобразно да се възложи на ЕОЦКП - в качеството му на орган със силно специализиран експертен опит, разработването на проекти на технически стандарти за изпълнение, които не включват избор на политики и които да бъдат представени на Комисията.
(50)
На Комисията следва да се предоставят правомощия да приема технически стандарти за изпълнение чрез актове за изпълнение по силата на член 291 от ДФЕС и в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следва да бъде натоварен с изготвянето на технически стандарти за изпълнение относно формàта на уведомяване, посочен в настоящия регламент.
(51)
В рамките на четири години от датата на прилагане на настоящия регламент Комисията следва да направи преглед на действието на настоящия регламент, за да се отчете развитието на пазара на допустими фондове за социално предприемачество в Съюза. В прегледа следва да се включва общо проучване на функционирането на правилата, съдържащи се в настоящия регламент, и на опита, придобит при прилагането им. Въз основа на прегледа Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от законодателни предложения.
(52)
В допълнение към това в рамките на четири години след датата на прилагане на настоящия регламент Комисията следва да започне преглед на взаимодействието между настоящия регламент и другите правила относно предприятията за колективно инвестиране и лицата, които ги управляват, по-специално правилата на Директива 2011/61/ЕС. По-специално в този преглед следва да бъде разглеждан въпросът за приложното поле на настоящия регламент, като се оценява дали е необходимо разширяването на неговото приложно поле, така че да бъде възможно управителите на по-големи фондове за алтернативни инвестиции да използват обозначението „EuSEF“. Въз основа на прегледа Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от предложения за законодателни предложения.
(53)
В контекста на този преглед Комисията следва да направи оценка на евентуални бариери, които е възможно да са възпрепятствали приемането на фондовете от страна на инвеститорите, включително въздействието върху институционалните инвеститори от друга регулаторна рамка, както това може да бъде приложимо за тях в пруденциално естество. В допълнение към това Комисията следва да събира данни за оценката на приноса на обозначението „EuSEF“ за други програми на Съюза, като например „Хоризонт 2020“, които имат за цел също така да насърчават новаторството в Съюза.
(54)
Във връзка с прегледа от страна на Комисията на данъчните препятствия пред трансграничните инвестиции на рисков капитал, както това е предвидено в съобщението на Комисията от 7 декември 2011 г., озаглавено „План за действие за улесняване достъпа на МСП до финансиране“, и в контекста на прегледа на настоящия регламент Комисията следва да обмисли предприемането на равностоен преглед на евентуалните данъчни пречки за фондовете за социално предприемачество и да направи оценка на евентуалните данъчни стимули, целящи поощряването на социалното предприемачество в Съюза.
(55)
ЕОЦКП следва да извърши оценка на нуждите си от персонал и ресурси, свързани с изпълнението на своите правомощия и задължения в съответствие с настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, пред Съвета и пред Комисията.
(56)
В настоящия регламент се зачитат основните права и се съблюдават принципите, утвърдени по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз, включително правото на зачитане на личния и семейния живот (член 7) и свободата на стопанска инициатива (член 16).
(57)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (8) урежда обработването на лични данни, извършвано в държавите членки в контекста на настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално на независимите публични органи, определени от държавите членки. С Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на тези данни (9) се урежда обработването на лични данни, извършвано от ЕОЦКП в рамките на настоящия регламент и под контрола на Европейския надзорен орган по защита на данните.
(58)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно развитието на вътрешен пазар на допустими фондове за социално предприемачество чрез изготвяне на рамка за регистрация на управителите на допустими фондове за социално предприемачество, която да улеснява предлагането на допустими фондове за социално предприемачество в целия Съюз, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки и следователно, поради своя мащаб и последици, може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
С настоящия регламент се установяват еднообразни изисквания и условия по отношение на лицата, управляващи предприятия за колективно инвестиране, които желаят да използват обозначението „EuSEF“ във връзка с предлагането на допустими фондове за социално предприемачество в Съюза и по този начин допринасят за безпрепятственото функциониране на вътрешния пазар.
Настоящият регламент определя и еднообразни правила за предлагане на допустими фондове за социално предприемачество на допустими инвеститори в целия Съюз, за състава на портфейла на EuSEF, за допустимите инвестиционни инструменти и техники, както и за организацията, поведението и прозрачността на управителите, които предлагат EuSEF в целия Съюз.
Член 2
1. Настоящият регламент се прилага за лицата, управляващи предприятия за колективно инвестиране, определени в член 3, параграф 1, буква а), които отговарят на следните условия:
а)
общо управляваните им активи не надхвърлят прага, определен в член 3, параграф 2, буква б) от Директива 2011/61/ЕС;
б)
установени са в Съюза;
в)
регистрирани са от компетентните органи на своята държава членка по произход в съответствие с член 3, параграф 3, буква а) от Директива 2011/61/ЕС; и
г)
управляват портфейли на допустими фондове за социално предприемачество.
2. Когато общият размер на активите под управлението на управители на допустим фонд за социално предприемачество, регистрирани в съответствие с член 15, впоследствие надвиши прага, определен в член 3, параграф 2, буква б) от Директива 2011/61/ЕС, и когато следователно за посочените управители е необходимо разрешение в съответствие с член 6 от същата директива, управителите могат да продължат да използват обозначението „EuSEF“ във връзка с предлагането на допустими фондове за социално предприемачество в Съюза, при условие че по всяко време във връзка с допустимите фондове за социално предприемачество:
а)
спазват изискванията, предвидени в Директива 2011/61/ЕС; и
б)
продължават да отговарят на изискванията на членове 3, 5 и 10, член 13, параграф 2 и член 14, параграф 1, букви г), д) и е) от настоящия регламент.
3. Когато управителите на допустимите фондове за рисков капитал са външни управители и са регистрирани в съответствие с член 15, те могат в допълнение да управляват и предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК), при условие че са получили разрешение съгласно Директива 2009/65/ЕО.
Член 3
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„предприятие за колективно инвестиране“ означава АИФ съгласно определението по член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2011/61/ЕС;
б)
„допустим фонд за социално предприемачество“ означава предприятие за колективно инвестиране, което:
i)
възнамерява да инвестира най-малко 70 % от съвкупните си капиталови вноски и записания и непоискан капитал в активи, които представляват допустими инвестиции, изчислени въз основа на сумите за инвестиране след приспадане на всички съответни разходи и вложения в парични средства и парични еквиваленти, в срок, определен от устава или учредителните документи;
ii)
не използва никога повече от 30 % от съвкупните си капиталови вноски и записания и непоискан акционерен капитал за придобиване на активи, различни от допустими инвестиции, изчислени въз основа на сумите за инвестиране след приспадане на всички съответни разходи и вложения в парични средства и парични еквиваленти;
iii)
е установено на територията на държава членка;
в)
„управител на допустим фонд за социално предприемачество“ означава юридическо лице, което по занятие управлява поне един допустим фонд за социално предприемачество;
г)
„предприятие, допустимо да бъде част от портфейл“ означава предприятие, което:
i)
към момента на инвестиция от допустимия фонд за социално предприемачество не е допуснато до търгуване на регулиран пазар или в многостранна система за търговия (МСТ), както е определено в член 4, параграф 1, точки 14 и 15 от Директива 2004/39/ЕО;
ii)
си поставя като основна цел постигането на измеримо, положително социално въздействие в съответствие със своя учредителен договор, устав или други правила или учредителни документи за създаване на предприятието, като предприятието:
-
предоставя услуги или стоки на уязвими или маргинализирани лица, лица в неравностойно положение или в изолация,
-
използва метод за производство на стоки или услуги, който въплъщава неговата социална цел, или
-
предоставя финансова помощ изключително на социални предприятия, както това е определено в първите две тирета;
iii)
използва печалбите преди всичко за постигане на своята основна социална цел в съответствие със своя учредителен договор, устав или всякакви други правила или учредителни документи за създаване на предприятието, въвеждащи предварително определени процедури и правила за всякакви обстоятелства, при които печалбата се разпределя сред акционерите и собствениците, за да се гарантира, че такова разпределяне на печалбата не подкопава основната цел; както и
iv)
се управлява по правилата на отчетността и прозрачността, по-специално чрез включване в управлението на работници, клиенти и заинтересовани лица, засегнати от стопанската му дейност;
v)
е установено на територията на държава членка или в трета държава, при условие че третата държава:
-
не е посочена като отказваща съдействие държава или територия в списъка на Специалната финансова работна група относно изпирането на пари и финансирането на тероризъм,
-
е подписала споразумение с държавата членка по произход на управителя на допустим фонд за социално предприемачество и с всяка друга държава членка, в която се планира да се предлагат дяловете или акциите от допустим фонд з социално предприемачество, така че е гарантирано, че третата държава е изцяло в съответствие със стандартите, установени в член 26 от Примерната данъчна конвенция на ОИСР относно доходите и капитала, и осигурява ефективен обмен на информация по данъчни въпроси, включително многостранни данъчни споразумения;
д)
„допустими инвестиции“ означава всеки от следните инструменти:
i)
инструменти на собствения капитал или квазисобствения капитал, които са издадени от:
-
предприятие, допустимо да бъде част от портфейл, и придобити пряко от допустимия фонд за социално предприемачество от предприятието, допустимо да бъде част от портфейл,
-
предприятие, допустимо да бъде част от портфейл, в замяна на капиталова ценна книга, издадена от предприятието, допустимо да бъде част от портфейл, или
-
предприятие, по отношение на което предприятието, допустимо да бъде част от портфейл, е мажоритарно притежавано дъщерно дружество, и което е придобито от допустим фонд за социално предприемачество в замяна на капиталов инструмент, издаден от предприятието, допустимо да бъде част от портфейл;
ii)
секюритизирани и несекюритизирани дългови инструменти, издадени от предприятие, допустимо да бъде част от портфейл;
iii)
дялове или акции на един или няколко други допустими фондове за социално предприемачество, при условие че самите тези допустими фондове за социално предприемачество не са инвестирали повече от 10 % от съвкупните си капиталови вноски и записания и непоискан акционерен капитал в други допустими фондове за социално предприемачество;
iv)
обезпечени или необезпечени заеми, представени от допустим фонд за социално предприемачество на предприятие, допустимо да бъде част от портфейл;
v)
всякакъв друг вид участие в предприятие, допустимо да бъде част от портфейл;
е)
„съответни разходи“ означава всички такси, комисиони и разноски, поемани пряко или непряко от инвеститорите, които са съгласувани между управителя на допустим фонд за социално предприемачество и инвеститорите в него;
ж)
„собствен капитал“ означава дялово участие в предприятие, изразено в акции или други форми на участие в капитала на предприятието, допустимо да бъде част от портфейл, издадени на неговите инвеститори;
з)
„квазисобствен капитал“ означава финансов инструмент, който е съчетание от собствен капитал и дълг, при който възвръщаемостта е свързана с печалбата или загубата на предприятието, допустимо да бъде част от портфейл, а изплащането на инструмента в случай на неизпълнение не е напълно обезпечено;
и)
„предлагане“ означава пряко или косвено предлагане или инвестиране по инициатива на управителя на допустим фонд за социално предприемачество или от негово име на дялове или акции от управлявания от него допустим фонд за социално предприемачество на инвеститори, чието седалище или адрес на управление е в Съюза;
й)
„записан капитал“ означава всяко задължение, съгласно което даден инвеститор се задължава в срока, определен от устава или учредителния документ на допустим фонд за социално предприемачество, да придобие участие или да внесе капитал в този фонд;
к)
„държава членка по произход“ означава държавата членка, в която е установен управителят на допустим фонд за социално предприемачество и в която подлежи на регистрация пред компетентните органи в съответствие с член 3, параграф 3, буква а) от Директива 2011/61/ЕС;
л)
„приемаща държава членка“ означава държава членка, различна от държавата членка по произход, в която управителят на допустим фонд за социално предприемачество предлага допустими фондове за социално предприемачество в съответствие с настоящия регламент;
м)
„компетентен орган“ означава националния орган, който държавата членка по произход определя със законов или подзаконов акт за извършване на регистрацията на лицата, които управляват предприятия за колективно инвестиране, попадащи в обхвата на настоящия регламент.
По отношение на буква в) от първа алинея, където правната форма на допустимия фонд за социално предприемачество позволява вътрешно управление и където управителният орган на фонда избира да не назначава външен управител, самият допустим фонд за социално предприемачество се регистрира като управител на допустим фонд за социално предприемачество по член 15. Допустим фонд за социално предприемачество, който е регистриран като вътрешен управител на допустим фонд за социално предприемачество, не може да бъде регистриран като външен управител на допустим фонд за социално предприемачество на други предприятия за колективно инвестиране.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за уточняване на видовете стоки или услуги, както и на методите за производство на стоки или услуги, които въплъщават социална цел, съгласно параграф 1, буква г), подточка ii) от настоящия член, като се вземат предвид различните видове предприятия, допустими да бъдат част от портфейли, и обстоятелствата, при които печалбата може да бъде разпределена сред собствениците и инвеститорите.
ГЛАВА II
УСЛОВИЯ ЗА ИЗПОЛЗВАНЕ НА ОБОЗНАЧЕНИЕТО „EuSEF“
Член 4
Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество, които отговарят на изискванията, изложени в настоящата глава, имат право да използват обозначението „EuSEF“ във връзка с предлагането на допустими фондове за социално предприемачество в целия Съюз.
Член 5
1. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество гарантират, че когато придобиват активи, различни от допустимите инвестиции, не повече от 30 % от съвкупните вноски в капитала на допустим фонд за социално предприемачество и записания и непоискан капитал се използват за придобиване на такива активи. Тези 30 % се изчисляват въз основа на сумите, които могат да бъдат инвестирани след приспадане на съответните разходи. Вложенията в парични средства и парични еквиваленти не се вземат предвид при изчисляването на тази граница, тъй като паричните средства и паричните еквиваленти не трябва да бъдат считани за инвестиции.
2. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество не могат да използва каквито и да било методи на ниво допустим фонд за социално предприемачество, с които би се увеличила експозицията на фонда над нивото на записания му капитал, било то чрез вземане на заеми в брой или в ценни книжа, чрез ангажиране в деривативни позиции или по какъвто и да било друг начин.
3. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество могат да вземат заемни средства, да издават дългови ценни книжа или да предоставят гаранции на ниво допустим фонд за социално предприемачество само при условие че подобни заеми, дългови ценни книжа или гаранции са обезпечени с непоискан капитал.
Член 6
1. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество предлагат управляваните дялове и акциите на допустими фондове за социално предприемачество изключително на инвеститори, които се считат за професионални клиенти съгласно раздел I от приложение II към Директива 2004/39/ЕО, или могат, при отправено искане, да бъдат третирани като професионални клиенти в съответствие с раздел II от приложение II към Директива 2004/39/ЕО, или на други инвеститори, които:
а)
се ангажират да инвестират минимум 100 000 EUR; и
б)
декларират в писмена форма, в документ, отделен от договора, който се сключва за ангажимент за инвестиране, че са осведомени за рисковете, свързани с предвидения ангажимент.
2. Параграф 1 не се прилага спрямо инвестиции, направени от ръководители, директори или служители, участващи в управлението на управител на допустими фондове за социално предприемачество, когато инвестират в управляваните от тях допустими фондове за социално предприемачество.
Член 7
По отношение на управляваните от тях допустими фондове за социално предприемачество управителите на допустимите фондове за социално предприемачество:
a)
са честни и коректни и полагат надлежното умение, грижа и старание при извършване на дейността си;
б)
прилагат подходящи политики и процедури за предотвратяване на злоупотреби, за които може да има разумни очаквания, че ще засегнат интересите на инвеститорите и на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл;
в)
провеждат своята стопанска дейност така, че да насърчават положителното социално въздействие на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, в които те са инвестирали, в интерес на управляваните от тях допустими фондове за социално предприемачество, на инвеститорите в тях, както и на почтеността на пазара;
г)
действат добросъвестно при подбора и текущото наблюдение на инвестициите в предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, и положителното социално въздействие на тези предприятия;
д)
притежават адекватни познания и разбиране за предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, в които инвестират;
е)
третират своите инвеститори справедливо;
ж)
гарантират, че никой инвеститор не получава преференциално третиране, освен ако това не е посочено в устава на съответния допустим фонд за социално предприемачество или в неговите учредителни документи.
Член 8
1. Когато даден управител на допустим фонд за социално предприемачество възнамерява да делегира функции на трети страни, отговорността на управителя към допустимия фонд за социално предприемачество и неговите инвеститори не се засяга от факта, че управителят е делегирал функции на трети страни, нито управителят делегира до такава степен, че вече да не може да бъде считан по същество за управител на допустим фонд за социално предприемачество, а да се превърне в пощенска кутия.
2. Делегирането на функциите по параграф 1 не трябва да подкопава ефективния надзор на управителя на допустим фонд за социално предприемачество, и по-специално не следва да пречи на управителя да действа или на допустимия фонд за социално предприемачество да бъде управляван в интерес на неговите инвеститори.
Член 9
1. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество установяват и избягват конфликтите на интереси, а когато те не могат да бъдат избегнати, ги управляват и наблюдават, и в съответствие с параграф 4 разкриват своевременно тези конфликти на интереси, за да предотвратят неблагоприятното им въздействие върху интересите на допустимите фондове за социално предприемачество и техните инвеститори и за да гарантират, че управляваните от тях допустими фондове за социално предприемачество са третирани справедливо.
2. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество идентифицират по-специално онези конфликти на интереси, които могат да възникнат между:
а)
управителите на допустимите фондове за социално предприемачество, лицата, които реално осъществяват тяхната дейност, служители или всяко лице, което пряко или косвено контролира или е контролирано от тези управители, и допустим фонд за социално предприемачество, управляван от същите управители или инвеститорите в тях;
б)
допустим фонд за социално предприемачество или инвеститорите в него и друг фонд за социално предприемачество, управляван от същия управител, или инвеститорите в него;
в)
допустимия фонд за социално предприемачество или инвеститорите в него и предприятие за колективно инвестиране или ПКИПЦК, управлявано от същия управител, или инвеститорите в него.
3. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество поддържат и осъществяват ефективни организационни и административни мерки за съответствие с изискванията, предвидени в параграфи 1 и 2.
4. Оповестяването на посочените в параграф 1 конфликти на интереси се извършва, когато предприетите от управителите на допустимите фондове за социално предприемачество организационни мерки за установяване, предотвратяване, управление и наблюдение на конфликтите на интереси не са достатъчни да се гарантира с разумна увереност, че рисковете от увреждане на инвеститорските интереси ще бъдат предотвратени. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество ясно оповестяват общия характер или източниците на конфликти на интереси пред инвеститорите, преди да започнат дейност от тяхно име.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 26, конкретизиращи:
а)
видовете конфликти на интереси, посочени в параграф 2 от настоящия член;
б)
стъпките, които предприемат управителите на допустимите фондове за социално предприемачество във връзка със структурите, организационните и административните процедури, за да установяват, предотвратяват, управляват, наблюдават и оповестяват конфликтите на интереси.
Член 10
1. За всеки управляван от тях допустим фонд за социално предприемачество управителите на допустимите фондове за социално предприемачество използват процедури, с които се измерва до каква степен предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, в които допустимият фонд за социално предприемачество инвестира, постигат положителното социално въздействие, с което са се ангажирали. Управителите гарантират, че тези процедури са ясни и прозрачни и включват показатели, които могат, в зависимост от социалната цел и естеството на предприятието, допустимо да бъде част от портфейл, да включват един или повече от следните аспекти:
a)
пазари на заетостта и труда;
б)
стандарти и права, свързани с качеството на работните места;
в)
социално включване и защита на определени групи;
г)
равнопоставено третиране, равни възможности и недискриминация;
д)
обществено здраве и безопасност;
е)
достъп до и въздействие върху социалната защита и върху здравето и образователните системи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за уточняване на подробностите по посочените в параграф 1 от настоящия член процедури по отношение на различни предприятията, допустими да бъдат част от портфейл.
Член 11
1. По всяко време управителите на допустимите фондове за социално предприемачество разполагат с достатъчно собствени средства и използват подходящи човешки и технически ресурси, които са необходими за правилното управление на управляваните от тях фондове за социално предприемачество.
2. Отговорност на управителите на допустимите фондове за социално предприемачество е да гарантират във всеки момент, че те могат да обосновават достатъчността на своите собствени средства с цел поддържане на оперативната непрекъснатост и да оповестяват своите съображения относно достатъчността на средствата, както е уточнено в член 14.
Член 12
1. Правилата за оценка на активите се залагат в устава на допустимия фонд за социално предприемачество или в неговите учредителни документи и гарантират правилен и прозрачен процес на оценяване.
2. Използваните процедури за оценка гарантират, че активите се оценяват правилно и че поне веднъж годишно се изчислява стойността на активите.
3. За да бъде гарантиран последователният характер на оценката на предприятие, допустимо да бъде част от портфейл, ЕОЦКП разработва насоки, в които се определят общите принципи относно третирането на инвестициите в такива предприятия, като отчита тяхната основна цел за постигане на измеримо положително социално въздействие, както и използването от тези предприятия на собствените печалби преди всичко за постигането на това въздействие.
Член 13
1. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество предоставят годишен доклад на компетентния орган на държавата членка по произход за всеки управляван от тях допустим фонд за социално предприемачество не по-късно от шест месеца след края на финансовата година. В него се описват съставът на портфейла на допустимия фонд за социално предприемачество и дейността през изминалата година. Той включва също така оповестяване на печалбите, реализирани от допустимия фонд за социално предприемачество до края на неговото съществуване, и ако е приложимо, оповестяване на печалбите, разпределени за периода на съществуване на фонда. Той съдържа одитираните финансови отчети за допустимия фонд за социално предприемачество. Годишният доклад се изготвя в съответствие със съществуващите стандарти за отчетност и условията, договорени между управителите на допустимите фондове за социално предприемачество и инвеститорите. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество предоставят доклада на инвеститорите при поискване. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество и инвеститорите могат да се договарят за предоставяне на допълнителна информация.
2. Годишният доклад трябва да включва най-малко следното:
а)
подробна информация, по целесъобразност, за общите социални резултати, постигнати чрез инвестиционната политика, и използвания метод за измерването на тези резултати;
б)
декларация за извършените продажби на активи във връзка с предприятия, допустими да бъдат част от портфейл;
в)
описание на това дали продажбите на активи, свързани с другите активи на допустим фонд за социално предприемачество, които не са инвестирани в предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, са извършени въз основа на критериите, посочени в член 14, параграф 1, буква е);
г)
обобщение на дейностите, предприети от управителя на допустим фонд за социално предприемачество по отношение на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, посочени в член 14, параграф 1, буква л);
д)
информация за естеството и целта на инвестициите, различни от допустими инвестиции, посочени в член 5, параграф 1.
3. Поне веднъж годишно се извършва одит на допустим фонд за социално предприемачество. Одитът потвърждава, че парите и активите се държат от името на допустимия фонд за социално предприемачество и че управителят на допустимия фонд за социално предприемачество е установил и поддържа подходяща отчетност и контрол по отношение на използването на всеки мандат или управление на парите и активите на допустимия фонд за социално предприемачество и неговите инвеститори.
4. Когато в съответствие с член 4 от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (10) от управителя на допустим фонд за социално предприемачество се изисква да публикува годишен финансов отчет във връзка с допустимия фонд за социално предприемачество, информацията по параграфи 1 и 2 от настоящия член може да се представи поотделно или като допълнителна част от годишния финансов отчет.
Член 14
1. По отношение на управляваните от тях допустими фондове за социално предприемачество управителите на допустимите фондове за социално предприемачество информират техните инвеститори, преди да са взели инвестиционно решение, по ясен и разбираем начин за следното:
a)
самоличността на управителя и на всички други доставчици на услуги, с които управителят е сключил договори във връзка с тяхното управление, както и описание на техните задължения;
б)
размера на собствените средства, които са на разположение на управителя, както и подробна обосновка защо управителят счита тези средства за достатъчни за поддържането на подходящи човешки и технически ресурси, необходими за правилното управление на въпросния допустим фонд за социално предприемачество;
в)
описание на инвестиционната стратегия и целите на допустимия фонд за социално предприемачество, включително:
i)
видовете предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, в които фондът възнамерява да инвестира;
ii)
всеки друг допустим фонд за социално предприемачество, в който фондът възнамерява да инвестира;
iii)
видовете предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, в които възнамерява да инвестира който и да било друг допустим фонд за социално предприемачество, както е посочено в подточка ii);
iv)
инвестиции, които не са допустими, които възнамерява да осъществява;
v)
техниките, които предвижда да използва; и
vi)
всички приложими инвестиционни ограничения;
г)
положителното социално въздействие, към което е насочена инвестиционната политика на допустимия фонд за социално предприемачество, включително, когато е уместно, разумни прогнози за резултатите, както и информация за постигнатите резултати в тази област;
д)
методологиите, които следва да бъдат използвани за измерване на социалното въздействие;
е)
описание на активите, различни от предприятия, допустими да бъдат част от портфейл, и на процедурата и критериите, които се използват за подбора на тези активи, освен ако са парични средства или парични еквиваленти;
ж)
описание на рисковия профил на допустимия фонд за социално предприемачество и на всякакви рискове, свързани с активите, в които фондът може да инвестира, и инвестиционните техники, които могат да се използват;
з)
описание на процедурата за оценка на допустимия фонд за социално предприемачество и на методиката на ценообразуване при оценката на активите, включително на използваните методи за оценка на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл;
и)
описание на начина за изчисляване на възнаграждението на управителя на допустим фонд за социално предприемачество;
й)
описание на всички съответни разходи, както и на максималните им размери;
к)
финансовите резултати от дейността на допустим фонд за социално предприемачество в минали периоди, ако са на разположение;
л)
услугите в подкрепа на бизнеса и други спомагателни дейности, които управителят на допустим фонд за социално предприемачество предоставя или урежда чрез трети лица с цел улесняване на развитието, растежа или някакъв друг аспект на текущата дейност на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, в които допустимият фонд за социално предприемачество инвестира, или, когато тези услуги или дейности не са осъществени - обяснение на този факт;
м)
описание на процедурите, чрез които допустим фонд за социално предприемачество може да променя инвестиционната си стратегия или инвестиционната си политика, или и двете.
2. Цялата информация, посочена в параграф 1, е безпристрастна, ясна и не е подвеждаща. Тя се актуализира и преразглежда редовно, когато това е уместно.
3. Ако в съответствие с Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат ценни книжа или когато се допускат ценни книжа до търгуване (11) или в съответствие с приложимото национално право по отношение на допустим фонд за социално предприемачество от управителя на допустимия фонд за социално предприемачество се изисква да публикува проспект, информацията по параграф 1 от настоящия член може да бъде представена отделно или като част от проспекта.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 26, конкретизиращи:
а)
съдържанието на информацията, посочена в параграф 1, букви от в) до е) и буква л) от настоящия член;
б)
как информацията, посочена в параграф 1, букви от в) до е) и буква л) от настоящия член, може да се представи по единен начин с цел да се гарантира възможно най-висока степен на сравнимост.
ГЛАВА III
НАДЗОР И АДМИНИСТРАТИВНО СЪТРУДНИЧЕСТВО
Член 15
1. Управителите на допустимите фондове за социално предприемачество, които възнамеряват да използват обозначението „EuSEF“ при предлагането на своите допустими фондове за социално предприемачество, информират компетентния орган в своята държава членка по произход за намерението си и предоставят следната информация:
а)
самоличността на лицата, които фактически извършват дейността по управление на допустимия фонд за социално предприемачество;
б)
идентичността на допустимите фондове за социално предприемачество, чиито дялове или акции се предлагат на пазара, и техните инвестиционни стратегии;
в)
информация относно постигнати договорености във връзка с изпълнението на изискванията по глава II;
г)
списък на държавите членки, в които управителят на допустимия фонд за социално предприемачество възнамерява да предлага всеки допустим фонд за социално предприемачество;
д)
списък на държавите членки, в които е установен управителят на допустимия фонд за социално предприемачество или в които възнамерява да установи допустимия фонд за социално предприемачество.
2. Компетентният орган на държавата членка регистрира управителя на допустимия фонд за социално предприемачество само ако са изпълнени следните условия:
а)
лицата, които фактически извършват дейността по управление на допустими фондове за социално предприемачество, също отговарят на условията за почтеност и опит във връзка с инвестиционните стратегии, преследвани от управителя на допустимия фонд за социално предприемачество;
б)
изискваната информация, посочена в параграф 1, е пълна;
в)
договореностите, нотифицирани в съответствие с параграф 1, буква в), са подходящи за постигане на съответствие с изискванията по глава II.
г)
списъкът, нотифициран в съответствие с параграф 1, буква д), разкрива, че всички допустими фондове за социално предприемачество са установени в съответствие с член 3, параграф 1, буква б), подточка iii) от настоящия регламент.
3. Регистрацията по настоящия член е валидна за цялата територия на Съюза и позволява на управителите на допустимите фондове за социално предприемачество да предлагат допустими фондове за социално предприемачество под обозначението „EuSEF“ в целия Съюз.
Член 16
Управителят на допустим фонд за социално предприемачество актуализира информацията, предоставяна на компетентния орган на държавата членка по произход, когато възнамерява да предлага:
а)
нов допустим фонд за социално предприемачество;
б)
съществуващ допустим фонд за социално предприемачество в държава членка, която не е посочена в списъка в член 15, параграф 1, буква г).
Член 17
1. Непосредствено след регистрацията на управителя на допустим фонд за социално предприемачество, добавянето на нов допустим фонд за социално предприемачество, добавянето на ново седалище за установяване на допустим фонд за социално предприемачество или добавянето на нова държава членка, в която управителят на допустим фонд за социално предприемачество възнамерява да предлага допустим фонд за социално предприемачество, компетентният орган на държавата членка по произход съобщава това съответно на посочените съгласно член 15, параграф 1, буква г) държави членки, както и на ЕОЦКП.
2. Приемащите държави членки, посочени съгласно член 15, параграф 1, буква г) от настоящия регламент, не налагат на регистрирания в съответствие с член 15 управител на допустим фонд за социално предприемачество никакви изисквания или административни процедури във връзка с предлагането на неговия допустим фонд за социално предприемачество, нито изискват каквото и да било одобрение на предлагането, преди то да е започнало.
3. За да се гарантира единно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проект на технически стандарти за изпълнение за определяне на формата на уведомлението по настоящия член.
4. ЕОЦКП представя на Комисията проектите на изпълнителни технически стандарти до 16 февруари 2014 г.
5. На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в параграф 3 технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 18
ЕОЦКП поддържа свободно достъпна по Интернет централна база данни на всички управители на допустими фондове за социално предприемачество, регистрирани в съответствие с член 15, и на допустимите фондове за социално предприемачество, които те предлагат, както и на държавите, в които се предлагат тези фондове.
Член 19
1. Компетентният орган на държавата членка по произход упражнява надзор по отношение на спазването на изискванията, изложени в настоящия регламент.
2. В случай че компетентният орган на държавата членка по произход има ясни и очевидни причини да счита, че управителят на допустим фонд за социално предприемачество е в нарушение на настоящия регламент в рамките на своята територия, той незабавно информира компетентния орган на държавата членка по произход. Компетентният орган на държавата членка по произход предприема съответните мерки.
3. Ако въпреки мерките, предприети от компетентните органи на държавата членка по произход, или поради неспособност на компетентните органи на държавата членка по произход да предприемат действия в разумен срок, или ако управителят на допустим фонд за социално предприемачество продължава да действа по начин, който е в ясен конфликт с настоящия регламент, компетентните органи на приемащата държава членка могат, като следствие и след като уведомят компетентните органи на държавата членка по произход, да предприемат всички необходими мерки, за да защитят инвеститорите, включително възможността за възпрепятстване на заинтересования управител на допустим фонд за социално предприемачество да извършва допълнително предлагане на своя допустим фонд за социално предприемачество на територията на приемащата държава членка.
Член 20
На компетентните органи се предоставят всички правомощия за надзор и разследване, необходими за изпълнение на функциите им. Те имат по-специално следните правомощия:
а)
да изискват достъп до всеки документ във всякаква форма и да получават или правят копие от него;
б)
да изискват от управителя на допустим фонд за социално предприемачество да им предоставя информация незабавно;
в)
да изискват информация от всяко лице, имащо отношение към дейността на управителя на допустим фонд за социално предприемачество или към допустим фонд за социално предприемачество;
г)
да извършват проверки на място със или без предварително обявяване;
д)
да вземат подходящи мерки, за да се гарантира, че управителят на допустим фонд за социално предприемачество продължава да отговаря на изискванията на настоящия регламент;
е)
да издават заповед, с която да се гарантира, че управителят на допустим фонд за социално предприемачество отговаря на изискванията на настоящия регламент и се въздържа от повторение на всякакво поведение, което може да съставлява нарушение на настоящия регламент.
Член 21
1. Държавите членки установяват система от административни санкции и други мерки, приложими за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент, и предприемат необходимото за прилагането ѝ. Предвидените административни санкции и други мерки са ефективни, съразмерни и възпиращи.
2. Държавите членки съобщават на Комисията и ЕОЦКП правилата, посочени в параграф 1, до 16 май 2015 г. Те уведомяват незабавно Комисията и ЕОЦКП за всякакви последващи техни изменения.
Член 22
1. Компетентният орган на държавата членка по произход, при зачитане на принципа на пропорционалност, предприема подходящите мерки, посочени в параграф 2, когато управител на допустим фонд за социално предприемачество:
а)
в нарушение на член 5 не съблюдава приложимите към състава на портфейла изисквания;
б)
в нарушение на член 6 предлага дялове или акции на допустим фонд за социално предприемачество на недопустими инвеститори;
в)
използва обозначението „EuSEF“, без да е регистриран в съответствие с член 15;
г)
използва обозначението „EuSEF“ за предлагане на фондове, които не са установени в съответствие с член 3, параграф 1, буква б), подточка iii);
д)
е получил регистрация чрез представяне на невярна информация или друг неправомерен начин в нарушение на член 15;
е)
не действа честно, не полага надлежното умение, грижа, старание и коректност при извършване на дейността си в нарушение на член 7, буква а);
ж)
не прилага подходящите политики и процедури за предотвратяване на злоупотреби в нарушение на член 7, буква б);
з)
многократно не изпълнява изискванията по член 13 във връзка с годишния доклад;
и)
многократно не изпълнява задължението да уведомява инвеститорите в съответствие с член 14.
2. В случаите, посочени в параграф 1, компетентният орган на държавата членка по произход, по целесъобразност:
а)
предприема мерки, за да гарантира, че управителят на съответния допустим фонд за социално предприемачество е в съответствие с членове 5 и 6, член 7, букви а) и б) и членове 13, 14 и 15;
б)
забранява използването на обозначението „EuSEF“ и заличава управителя на допустим фонд за социално предприемачество от регистъра.
3. Компетентният орган на държавата членка по произход информира незабавно компетентните органи на приемащите държави членки, посочени в съответствие с член 15, параграф 1, буква г), и ЕОЦКП за посоченото в параграф 2, буква б) от настоящия член заличаване на управителя на допустим фонд за социално предприемачество от регистъра.
4. Правото да се предлага един или повече допустими фондове за социално предприемачество с обозначението „EuSEF“ в Съюза се прекратява с незабавно действие от датата на решението на компетентния орган, посочено в параграф 2, буква б).
Член 23
1. Компетентните органи и ЕОЦКП си сътрудничат за целите на изпълнението на съответните им задължения по настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. Компетентните органи и ЕОЦКП обменят цялата информация и документация, необходима за изпълнение на техните съответни задължения по настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010, и по-специално за установяване и премахване на нарушения на настоящия регламент.
Член 24
1. Всички лица, които работят или са работили за компетентните органи или за ЕОЦКП, както и одиторите и експертите, инструктирани от компетентните органи или от ЕОЦКП, са обвързани със задължението за спазване на професионална тайна. Никаква поверителна информация, която тези лица получават в хода на изпълнение на служебните си задължения, не може да се разкрива на никое лице или орган, освен под формата на резюме или обобщение, така че управителите на допустимите фондове за социално предприемачество и допустимите фондове за социално предприемачество да не могат да бъдат индивидуално определени, без да се засягат случаите, обхванати от наказателното право и производствата по настоящия регламент.
2. Компетентните органи на държавите членки или ЕОЦКП не трябва да бъдат възпрепятствани да обменят информация в съответствие с настоящия регламент или друг законодателен акт на ЕС, приложим към управителите на допустимите фондове за социално предприемачество и към допустимите фондове за социално предприемачество.
3. Когато компетентните органи или ЕОЦКП получават поверителна информация в съответствие с параграф 2, те могат да я използват само при изпълнението на задълженията си и за целите на административните и съдебните производства.
Член 25
В случай на разногласие между компетентните органи на държавите членки относно оценка, действие или пропуск от страна на даден компетентен орган в области, по отношение на които настоящият регламент изисква сътрудничество или координация между компетентните органи от повече от една държава членка, компетентните органи могат да отнесат въпроса до ЕОЦКП, който може да действа в съответствие с правомощията, предоставени му по член 19 от Регламент (ЕС) №1095/2010, ако разногласието не се отнася до член 3, параграф 1, буква б), подточка i) или буква г), подточка i) от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 26
1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове при спазване на определените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 2, член 9, параграф 5, член 10, параграф 2 и член 14, параграф 4, се предоставя на Комисията за срок от четири години считано от 15 май 2013 г. Комисията изготвя доклад по отношение на делегираните правомощия не по-късно от девет месеца преди края на четиригодишния период. Делегирането на правомощия се удължава с мълчаливо съгласие за периоди със същата продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не се противопоставят на такова удължаване не по-късно от три месеца преди края на всеки период.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 2, член 9, параграф 5, член 10, параграф 2 и член 14, параграф 4, може да бъде отменено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на посочена в него по-късна дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява за него едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 3, параграф 2, член 9, параграф 5, член 10, параграф 2 или член 14, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на Европейския парламент и Съвета относно акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с три месеца.
Член 27
1. Комисията прави преглед на настоящия регламент в съответствие с параграф 2. В прегледа се включва общо проучване на действието на правилата в настоящия регламент и на опита, придобит при прилагането им, включително:
а)
в каква степен обозначението „EuSEF“ е използвано от управителите на допустимите фондове за социално предприемачество в различни държави членки, било вътре в страната или в трансграничен план;
б)
географското и секторното разпределение на инвестициите, предприети от допустими фондове за социално предприемачество;
в)
доколко са подходящи изискванията за информация по член 14, по-специално дали са достатъчни, за да позволят на инвеститорите да взимат информирани инвестиционни решения;
г)
използването на различни допустими инвестиции от допустими фондове за социално предприемачество и как това е повлияло на развитието на социални предприятия на територията на Съюза;
д)
уместността на създаването на европейски знак за „социално предприятие“;
е)
възможността да се разреши на фондове за социално предприемачество със седалище в трета държава да използват обозначението „EuSEF“, като се взема предвид опитът при прилагането на препоръката на Комисията относно мерките, предназначени да насърчат трети държави да прилагат минимални стандарти на добро управление в областта на данъчното облагане;
ж)
практическото приложение на критериите за идентифициране на предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, и неговото въздействие върху развитието на социалните предприятия в Съюза и положителното им социално въздействие;
з)
анализ на процедурите, прилагани от управителите на допустимите фондове за социално предприемачество, за да се измери позитивното социално отражение, генерирано от предприятията, допустими да бъдат част от портфейл, в съответствие с член 10, и оценка на изпълнимостта на въвеждането на хармонизирани стандарти за измерване на социалното въздействие на равнището на Съюза по начин, който не противоречи на социалната политика на Съюза;
и)
възможността за разширяване на предлагането на допустими фондове за социално предприемачество, така че то да обхваща дребни инвеститори;
й)
уместността на включването на допустими фондове за социално предприемачество в допустимите активи съгласно Директива 2009/65/ЕО;
к)
уместността на допълването настоящия регламент с режим за депозитар;
л)
прегледа на евентуалните данъчни препятствия за фондовете за социално предприемачество и оценка на евентуалните данъчни стимули, с които се цели насърчаването на социалното предприемачество в Съюза;
м)
оценка на всички пречки, които може да са затруднили инвестирането във фондове, използващи обозначението „EuSEF“, включително въздействието върху институционалните инвеститори на друго право на Съюза с пруденциален характер.
2. Прегледът по параграф 1 се състои, както следва:
а)
до 22 юли 2017 г. - по отношение на букви а), б), в), г), д) и в) - м); както и
б)
до 22 юли 2015 г. - по отношение на буква е),
3. След прегледа, посочен в параграф 1, и след допитване до ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от законодателно предложение.
Член 28
1. В срок до 22 юли 2017 г. Комисията започва преглед на взаимодействието между настоящия регламент и другите правила относно предприятията за колективно инвестиране и техните управители, по-специално правилата на Директива 2011/61/ЕС. В този преглед се разглежда въпросът за приложното поле на настоящия регламент. В него се събират данни, за да се оцени дали е необходимо разширяването на приложното поле, така че да бъде възможно управителите на фондове за социално предприемачество, чиито съвкупни активи надхвърлят прага, предвиден в член 2, параграф 1, да станат управители на допустими фондове за социално предприемачество в съответствие с настоящия регламент.
2. След прегледа, посочен в параграф 1, и след допитване до ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от законодателно предложение.
Член 29
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 22 юли 2013 г., с изключение на член 3, параграф 2, член 9, параграф 5, член 10, параграф 2 и член 14, параграф 4, които се прилагат от 15 май 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 17 април 2013 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 346/2013/EU RENDELETE
(2013. április 17.)
az európai szociális vállalkozási alapokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
A befektetők egyre inkább szociális célokat kívánnak elérni, és nem csupán a pénzügyi megtérülést keresik, kialakulóban van a szociális befektetések piaca az Unióban, amelyet részben a szociális gazdasági társaságokat célzó befektetési alapok alkotnak. Ezek a befektetési alapok olyan szociális gazdasági társaságoknak biztosítanak finanszírozást, amelyek a társadalmi változások mozgatórugóiként működnek azáltal, hogy innovatív megoldásokat biztosítanak a társadalmi problémákra, például segítenek kezelni a pénzügyi válság társadalmi következményeit, és nagymértékben hozzájárulnak az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közlemény célkitűzéseinek eléréséhez.
(2)
Ez a rendelet a Bizottság 2011. október 25-i„Kezdeményezés a szociális vállalkozásért - A szociális vállalkozásokat, mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című közleményében ismertetett, szociális vállalkozásokért indított kezdeményezés keretébe illeszkedik.
(3)
Közös keretszabályok meghatározására van szükség az „ESZVA” megnevezésnek a minősített szociális vállalkozási alapokra való használata, különösen az e megnevezéssel működő alapok portfólió-összetétele, azok finanszírozható befektetési célja, az általuk használható befektetési eszközök, valamint az ilyen alapokba történő befektetés szempontjából az Európai Unióban egységes szabályok szerint elfogadható befektetői csoportok vonatkozásában. Ilyen közös keretrendszer hiányában fennáll annak kockázata, hogy a tagállamok nemzeti szinten olyan eltérő intézkedéseket hoznak, amelyek közvetlen negatív hatást gyakorolnak a belső piacra és akadályozzák annak megfelelő működését, mivel az egész Unióban működtetni kívánt alapokra az egyes tagállamokban különböző szabályok lennének érvényesek. A portfólió-összetételre, a befektetési célokra és az elfogadható befektetőkre vonatkozó eltérő minőségi követelmények emellett eltérő befektetővédelmi szinteket eredményezhetnek, továbbá a minősített szociális vállalkozási alapok befektetési ügyletei tekintetében zavaros elképzelésekhez vezethetnek. Emellett a befektetőknek össze kell tudniuk hasonlítani a különböző minősített vállalkozási alapok befektetési ajánlatait. Fel kell számolni a minősített szociális vállalkozási alapok határokon átnyúló forrásbevonási tevékenységét akadályozó jelentős tényezőket, meg kell akadályozni az említett alapok közötti verseny torzulását, és elejét kell venni annak, hogy a jövőben bármely olyan további tényező léphessen fel, amely akadályozhatná az alapok forgalmazását, és jelentős mértékben torzíthatná a versenyt. Következésképpen e rendelet tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke - ahogyan azt az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata értelmezi - a megfelelő jogalap.
(4)
Szükség van olyan rendelet elfogadására, amely a minősített szociális vállalkozási alapokra alkalmazandó egységes szabályokat állapít meg, és valamennyi tagállamban ennek megfelelő kötelezettségeket ír elő azokra az alapkezelőkre vonatkozóan, akik az „ESZVA” megnevezés alatt kívánnak forrásbevonást végrehajtani az Unióban. Ezeknek a követelményeknek biztosítaniuk kell azon befektetők bizalmát, amelyek ilyen alapokba kívánnak befektetni. E rendelet nem vonatkozhat azokra a már meglévő nemzeti rendszerekre, amelyek lehetővé teszik a szociális jellegű vállalkozásokba való befektetést, és amelyek nem használják az „ESZVA” megnevezést.
(5)
Az „ESZVA” megnevezés használatára vonatkozó minőségi követelmények rendeletben történő megállapítása biztosítja, hogy a megállapított követelmények közvetlenül alkalmazandók legyenek az olyan kollektív befektetési vállalkozásokra, amelyek e megnevezés alatt végeznek forrásbővítést. Ez a megnevezés használatának egységes feltételeit is biztosítja azáltal, hogy megelőzi a nemzeti követelmények közötti olyan különbségek létrejöttét, amelyeket egy irányelv átültetése eredményezne. E rendelet következtében a szóban forgó megnevezés alatt működő kollektív befektetési vállalkozások vezetői az Unió egészében azonos szabályokat követnének, ami a befektetők bizalmát is növelné. E rendelet csökkenti a szabályozás bonyolultságát és az alapkezelőknek az ilyen alapokat szabályozó, gyakran eltérő nemzeti szabályoknak való megfeleléssel járó költségeit, különösen azon alapkezelők esetében, amelyek határokon átívelő módon kívánnak forrásbevonást végrehajtani. A rendelet hozzájárul a verseny torzulásának megakadályozásához is.
(6)
Biztosítani kell a lehetőséget, hogy a minősített szociális vállalkozási alapokat külső és belső alapkezelők is kezelhessék. Belső kezelésű minősített szociális vállalkozási alap esetén maga az alap a kezelő, ezért meg kell felelnie a szociális vállalkozási alapkezelőkre vonatkozóan e rendeletben előírt valamennyi előírásnak, és e rendelettel összhangban alapkezelőként szerepelnie kell a nyilvántartásban. Belső kezelésű minősített szociális vállalkozási alap ugyanakkor nem lehet egyéb kollektív befektetési vállalkozás vagy átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (ÁÉKBV) külső kezelője.
(7)
Az e rendelet és a kollektív befektetési vállalkozásokra és azok alapkezelőire vonatkozó egyéb szabályok közötti kapcsolat tisztázása végett szükséges megállapítani, hogy ez a rendelet kizárólag az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hatálya alá eső, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásoktól eltérő, olyan kollektív befektetési vállalkozások alapkezelőire alkalmazandó, amelyek az Unióban vannak letelepedve, és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) összhangban a letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága nyilvántartásba vette őket, és amelyek minősített szociális vállalkozási alap portfóliókat kezelnek. Azonban az e rendelet szerint nyilvántartásba vett külső szociális vállalkozási alapkezelők számára lehetővé kell tenni, hogy a 2009/65/EK irányelv alapján engedélyköteles ÁÉKBV-t is kezelhessenek.
(8)
A rendeletet továbbá kizárólag olyan kollektív befektetési vállalkozások kezelőire kell alkalmazni, amelyek kezelt összesített eszközértéke nem haladja meg a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti küszöbértéket. A küszöbérték e rendelet céljaira történő kiszámításának módja megegyezik a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti küszöbérték kiszámítási módjával.
(9)
Azonban az e rendelet szerint nyilvántartásba vett kezelők, amelyek kezelt eszközállományának összértéke a későbbiekben meghaladja a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett küszöbértéket, és így az említett irányelv 6. cikke alapján engedélykötelessé válnak a letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál, a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával összefüggésben az egész Unióban használhatják az „ESZVA” megnevezést, amennyiben megfelelnek az említett irányelvben foglalt követelményeknek, és a minősített szociális vállalkozási alapokkal összefüggésben a továbbiakban is mindvégig megfelelnek az „ESZVA” megnevezés használata vonatkozásában e rendeletben előírt bizonyos követelményeknek. Ez a már meglévő és a küszöbérték meghaladása után létrehozott minősített szociális vállalkozási alapokra egyaránt vonatkozik.
(10)
Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni akkor, ha a kollektív befektetési vállalkozás nem kívánja használni az „ESZVA” megnevezést. Ezekben az esetekben továbbra is a meglévő nemzeti és az általános uniós előírások érvényesek.
(11)
E rendelet feladata, hogy megállapítsa a minősített szociális vállalkozási alapok jellegére, különösen az olyan minősített portfólióvállalkozásokra vonatkozó egységes szabályokat, amelyekbe az ilyen alapok jogosultak befektetni, valamint az alkalmazandó befektetési eszközökre vonatkozó egységes előírásokat. Ez azért szükséges, hogy a minősített szociális vállalkozási alap fogalma világosan elhatárolódjon az olyan egyéb alternatív befektetési alapoktól, amelyek más, kevésbé szakosodott befektetési stratégiát, például vállalatfelvásárlást alkalmaznak, és amelyeket e rendelet nem kíván előmozdítani.
(12)
Az egyértelműség és a bizonyosság érdekében e rendeletnek egységes kritériumokat kell meghatároznia arra vonatkozóan is, hogy a szociális gazdasági társaságok mikor tekinthetők minősített portfólióvállalkozásoknak. A szociális vállalkozást úgy kell meghatározni, mint a szociális gazdaság olyan szereplőjét, amelynek elsődleges célkitűzése szociális hatás elérése, nem pedig nyereség termelése a tulajdonosok és a részvényesek számára. Piaci értékesítésre szánt árukat és szolgáltatásokat nyújt, és nyereségét elsősorban szociális célkitűzések elérésére fordítja. Elszámoltatható és átlátható módon irányítják, különösen a munkavállalók, a fogyasztók és a kereskedelmi tevékenységében érintett felek bevonása révén.
(13)
Mivel a szociális gazdasági társaságok elsődleges célja nem nyereségük növelése, hanem pozitív szociális hatás elérése, e rendeletnek csak olyan minősített portfólióvállalkozásoknak kell támogatást nyújtania, amelyek tevékenységének középpontjában az áll, hogy mérhető és pozitív szociális hatást érjenek el. A mérhető és pozitív szociális hatás kiterjedhet olyan bevándorlóknak nyújtott szolgáltatásokra, akik ezek híján kirekesztéssel szembesülnek, illetve a marginalizálódott csoportok foglalkoztatás, képzés vagy egyéb támogatás révén történő munkaerő-piaci reintegrálására. A vállalkozások a nyereségüket elsődleges célkitűzésük elérésére használják fel, továbbá irányításuk elszámoltatható és átlátható módon történik. Ha kivételes esetben egy fel kívánja osztani nyereségét részvényesei és tulajdonosai között, arra előre meghatározott eljárásokkal és szabályokkal kell rendelkeznie. Ezeknek a szabályoknak elő kell írniuk, hogy a nyereség felosztása nem eredményezheti a minősített szociális portfólióvállalkozás elsődleges szociális céljának csorbulását.
(14)
A szociális gazdasági társaságok között számos olyan, különböző formákban működő vállalkozás található, amely szociális szolgáltatásokat vagy árukat kínál kiszolgáltatott, marginalizálódott, hátrányos helyzetű és kirekesztett embereknek. Ilyen szolgáltatás például a lakáshoz, egészségügyi ellátáshoz juttatás, az idős vagy fogyatékos személyek gondozása, a gyermekmegőrzés, a foglalkoztatási és képzési szolgáltatások, valamint az önállóságvesztés kezelése. A szociális gazdasági társaságok között olyan vállalkozások is találhatók, amelyek árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja megfelel szociális célkitűzéseiknek, de tevékenységük nem szociális jellegű javakra vagy szolgáltatásokra is kiterjed. E tevékenységek közé tartozik a különösen hiányos képzettségük vagy kirekesztődést és marginalizálódást eredményező szociális vagy szakmai nehézségeik miatt hátrányos helyzetű személyek foglalkoztatás útján történő társadalmi és szakmai integrációja. E tevékenységek kiterjedhetnek a társadalmi hatásokkal járó környezetvédelemre is, például a kibocsátáscsökkentésre, az újrahasznosításra és a megújuló energiára.
(15)
Az e rendelet szerinti kollektív befektetési vállalkozások pontos körülírásának céljával összhangban, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a szociális gazdasági társaságok számára történő tőkenyújtáson legyen a hangsúly, azokat az alapokat kell minősített szociális vállalkozási alapnak tekinteni, amelyek összesített tőke-hozzájárulásaik és le nem hívott tőkéjük legalább 70 %-át ilyen gazdasági társaságokba kívánják befektetni. Nem szabad megengedni, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok összesített tőke-hozzájárulásaik és le nem hívott tőkéjük 30 %-ánál többet fordítsanak minősített befektetésektől eltérő eszközökbe. Ez azt jelenti, hogy mivel mindvégig legfeljebb 30 % lehet a nem minősített befektetések maximális küszöbértéke, a minősített szociális vállalkozási alap teljes fennállása alatt 70 %-ot kell elkülöníteni a minősített befektetésekre. A fent említett küszöbértékek kiszámítása az összes vonatkozó költség, a készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek állományának levonása után befektethető összeg alapján történik. Az említett befektetési küszöbértékek kiszámításához szükséges részleteket e rendeletben kell rögzíteni.
(16)
E rendelet célja támogatni az Unió szociális gazdasági társaságainak növekedését. A harmadik országokban létesített minősített portfólióvállalkozásokba történő befektetések több tőkét vonzhatnak a minősített szociális vállalkozási alapokba, ezért az Unió szociális gazdasági társaságai számára is előnyösek lehetnek. Azonban e rendelet semmilyen körülmények között nem hozhatja előnyös helyzetbe az olyan harmadik országokban bejegyzett portfólióvállalkozásokba történő befektetéseket, amelyek nem kötöttek megfelelő együttműködési megállapodást a szociális vállalkozási alap kezelőjének letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaival és más olyan tagállamokkal, amelyekben a minősített szociális vállalkozási alap egységeit vagy részvényeit forgalmazni kívánják, vagy amelyekkel adóügyi kérdésekben nincs tényleges információcsere.
(17)
A minősített szociális vállalkozási alapoknak az EU-ban letelepedettnek kell lenniük ahhoz, hogy jogosultak legyenek az e rendeletben meghatározott „ESZVA” megnevezés használatára. A Bizottság legkésőbb két évvel e rendelet alkalmazásának dátumát követően áttekinti az „ESZVA” megnevezés Unióban letelepedett alapok esetében történő használatára vonatkozó korlátozásokat, figyelembe véve azon bizottsági ajánlás alkalmazásának tapasztalatait, amely célja az, hogy harmadik országokat a jó adóügyi igazgatás minimális szabályainak alkalmazására buzdítsák.
(18)
A szociális vállalkozási alapkezelőknek képesnek kell lenniük arra, hogy az alapok fennállása folyamán kiegészítő tőke-kötelezettségvállalásokat vonzzanak. A minősített szociális vállalkozási alap fennállása folyamán szerzett ilyen kiegészítő tőke-kötelezettségvállalásokat tekintetbe kell venni a nem minősített eszközökbe történő soron következő befektetés tervezésekor. A kiegészítő tőke-kötelezettségvállalások a minősített szociális vállalkozási alap alapszabályában vagy létesítő okiratában rögzített kritériumok és feltételek mellett engedélyezhetők.
(19)
Tekintettel a szociális gazdasági társaságok specifikus finanszírozási igényeire, világosan meg kell határozni azokat az eszköztípusokat, amelyeket a minősített szociális vállalkozási alapok a finanszírozásukhoz felhasználhatnak. Ezért e rendelet egységes szabályokat állapít meg a minősített szociális vállalkozási alapok számára az általuk felhasználható, elfogadható befektetési eszközökre vonatkozóan, beleértve a sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-eszközöket, a hitelviszonyt megtestesítő eszközöket - például a saját váltókat és a takarékjegyeket-, a más minősített szociális vállalkozási alapokba történő befektetéseket, valamint a biztosíték mellett vagy anélkül nyújtott hiteleket és az adományokat. A minősített portfólióvállalkozásokba történő befektetések felhígulásának megakadályozása érdekében a minősített szociális vállalkozási alapok számára csak abban az esetben szabad engedélyezni a más minősített szociális vállalkozási alapokba történő befektetéseket, ha ez utóbbi minősített szociális vállalkozási alapok összesített tőke-hozzájárulásaik és le nem hívott tőkéjük legfeljebb 10 %-át fektették más szociális vállalkozási alapokba.
(20)
A minősített szociális vállalkozási alapok elsődleges tevékenysége a szociális gazdasági társaságok elsődleges befektetéseken keresztül történő finanszírozása. A minősített szociális vállalkozási alapok nem folytatnak rendszerszintű jelentőségű banki tevékenységeket az általános prudenciális keretszabályozáson kívül (úgynevezett „árnyékbanki tevékenység”), és nem követhetnek a magántőkére jellemző stratégiákat sem, például nem végezhetnek hitelből történő vállalatfelvásárlást.
(21)
A befektetési portfólió szükséges rugalmasságának fenntartása érdekében a minősített szociális vállalkozási alapok befektethetnek a minősített befektetésektől eltérő eszközökbe, de e befektetések értéke nem haladhatja meg a nem minősített befektetésekre meghatározott 30 %-os küszöbértéket. A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állományát nem kell figyelembe venni e küszöbérték kiszámításánál, mivel ezen állományok nem minősülnek befektetéseknek. A minősített szociális vállalkozási alapok olyan befektetéseket eszközölnek, amelyek összhangban állnak etikus befektetési stratégiájukkal, nem eszközölhetnek például olyan befektetéseket - pl. a fegyveriparban -, amelyek esetében fennáll az emberi jogok megsértésének veszélye, vagy amelyek elektronikus hulladékdömpinggel járhatnak.
(22)
Annak érdekében, hogy az „ESZVA” megnevezés az Unió egész területén a befektetők számára megbízható és könnyen azonosítható legyen, a minősített szociális vállalkozási alapok Unióban történő forgalmazása során ezt a megnevezést kizárólag azok a minősített szociális vállalkozási alapkezelők használhatják, amelyek megfelelnek az e rendeletben megállapított egységes minőségi kritériumoknak.
(23)
Annak érdekében, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok a céljuknak megfelelő, elkülönült és azonosítható profillal rendelkezzenek, egységes szabályokat kell bevezetni az ilyen alapok portfólió-összetételére és engedélyezett befektetési technikáira vonatkozóan.
(24)
Annak érdekében, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok ne járuljanak hozzá rendszerszintű kockázatok kialakulásához, valamint, hogy az ilyen alapok befektetési tevékenységük során a minősített portfólióvállalkozások támogatására összpontosítsanak, a tőkeáttétel alkalmazását meg kell tiltani az alap számára. A minősített szociális vállalkozási alapkezelő a minősített szociális vállalkozási alap szintjén csak abban az esetben vehet fel kölcsönt, bocsáthat ki adóskötelezvényt és vállalhat garanciát, ha e kölcsönöket, adóskötelezvényeket és garanciákat le nem hívott kötelezettségvállalások fedezik, és így az alap kitettségét nem növelik a lehívható tőke szintjét meghaladóan. A minősített szociális vállalkozási alap befektetőitől kapott, ugyanezen befektetők tőke-kötelezettségvállalásai által teljes mértékben fedezett készpénzelőlegek nem növelik a minősített szociális vállalkozási alap kitettségét, ezért megengedhetők. Annak érdekében azonban, hogy az alapok fedezni tudják azokat a rendkívüli likviditási hiányokat, amelyek a lehívható tőkének a befektetőktől történő lehívása és az alap számláján történő tényleges jóváírása között előfordulhatnak, a rövid távú kölcsönfelvételt meg kell engedni, feltéve, hogy annak összege nem haladja meg az alap le nem hívott tőkéjét.
(25)
Annak érdekében, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazása olyan befektetők részére történjen, akik rendelkeznek a saját befektetési döntéseik meghozásához és az ilyen alapok által hordozott kockázatok megfelelő felméréséhez szükséges tapasztalattal, tudással és szakértelemmel, valamint a minősített szociális vállalkozási alapok iránti befektetői bizalom megtartása érdekében bizonyos biztosítékokról kell rendelkezni. A minősített szociális vállalkozási alapokat ebből kifolyólag csak szakmai ügyfelek részére, vagy a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében szakmai ügyfélnek tekinthető befektetők részére szabad forgalmazni. Annak érdekében azonban, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok befektetőinek köre megfelelően széles legyen, kívánatos, hogy egyes más befektetők, többek között a magas tőkefedezettel rendelkező magánszemélyek is hozzáférhessenek az ilyen alapokhoz. Ezen egyéb befektetők tekintetében külön biztosítékokat kell megállapítani annak biztosítása érdekében, hogy a minősített szociális vállalkozási alapokat kizárólag olyan befektetők részére forgalmazzák, amelyek az ilyen befektetésekhez megfelelő profillal rendelkeznek. Ezek a biztosítékok kizárják a rendszeres megtakarítási formákon keresztül történő forgalmazást. Ezenkívül a minősített szociális vállalkozási alap kezelő vezetésében részt vevő ügyvezetők, igazgatók vagy alkalmazottak által eszközölt befektetéseket is lehetővé kell tenni abban az esetben, ha a befektetés az általuk kezelt minősített szociális vállalkozási alapba irányul, hiszen az ilyen személyek kellően jártasak az ilyen befektetésekben való részvételhez.
(26)
Annak érdekében, hogy csak azok a minősített szociális vállalkozási alapkezelők használhassák az „ESZVA” megnevezést, amelyek piaci viselkedésük tekintetében teljesítik az egységes minőségi kritériumokat, a rendeletben szabályokat kell megállapítani az üzletvitelre, valamint a kezelőknek a befektetőivel fenntartott kapcsolatára vonatkozóan. Ugyanebből az okból kifolyólag a rendeletben meg kell határozni az összeférhetetlenség alapkezelők általi kezelésére vonatkozó egységes feltételeket is. A szabályoknak azt is meg kell követelniük, hogy az alapkezelő rendelkezzen az összeférhetetlenség megfelelő kezeléséhez szükséges szervezeti és adminisztratív eszközökkel.
(27)
Ha valamely minősített szociális vállalkozási alapkezelő harmadik félre kíván feladatokat átruházni, az alapkezelőnek a minősített szociális vállalkozási alappal és annak befektetőivel szemben fennálló felelősségét a harmadik félre való feladatátruházás ténye nem befolyásolhatja. Ezenkívül az alapkezelő nem ruházhat át feladatokat olyan mértékben, hogy már lényegében nem tekinthető minősített szociális vállalkozási alapnak, hanem postafiókcéggé vált. Továbbra is az alapkezelő felel az átruházott feladatok megfelelő teljesítéséért, valamint e rendelet betartásáért. A feladatok átruházása nem veszélyeztetheti az alapkezelő felügyeletének hatékonyságát, és különösen nem akadályozhatja meg, hogy az alapkezelő befektetőinek legjobb érdeke szerint járjon el, illetve, hogy az alap kezelése a befektetők legjobb érdeke szerint történjen.
(28)
A szociális gazdasági társaságokat célzó befektetési alapok egyik alapvető jellemzője, hogy a befektetők számára biztosított pénzügyi megtérülés mellett pozitív szociális hatást is kiváltanak, és ez megkülönbözteti őket más befektetési alapoktól. Ezért a rendeletnek elő kell írnia, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelőnek megfelelő eljárásokkal kell rendelkeznie a minősített portfólióvállalkozásokba irányuló befektetések által elérendő pozitív szociális hatások nyomon követésére.
(29)
A társadalmi eredményeket vagy hatásokat célzó alapok jellemzően összegyűjtik és értékelik az információkat azzal kapcsolatosan, hogy a szociális gazdasági társaságok milyen mértékben képesek elérni a kívánt eredményt és hatásokat. Igen széles azon társadalmi eredmények és hatások spektruma, amelyre a szociális gazdasági társaságok törekedhetnek. Ennek megfelelően sokféle módszert kifejlesztettek a szociális eredmények és hatások azonosítására és mérésére. A hátrányos helyzetűeket alkalmazni szándékozó vállalatok például jelentést tehetnek a foglalkoztatottak számáról, akik egyébként nem tudnának dolgozni, a börtönlakók beilleszkedését elősegíteni szándékozó vállalatok pedig értékelhetik a teljesítményt a visszaesők arányának vizsgálata révén. Az alapok segítik a szociális vállalkozásokat a céljaikkal és eredményeikkel kapcsolatos információk összegyűjtése és rendelkezésre bocsátása tekintetében, valamint összegzik azokat a befektetők számára. Miközben a szociális eredményekkel és hatásokkal kapcsolatos információ igen fontos a befektetők számára, nehéz összehasonlítani a különféle szociális gazdasági társaságokat és a különféle alapokat, mivel eltérőek a kitűzött szociális eredmények és hatások, és mivel különböznek a megközelítések is. Az ilyen információk lehető legnagyobb hosszú távú következetességének és összehasonlíthatóságának, illetve az információ megszerzésére irányuló eljárások lehető legnagyobb hatékonyságának ösztönzése érdekében célszerű felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kidolgozni e kérdéskörre vonatkozóan. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak egyszersmind világosabb helyzetet kell eredményezniük a felügyeleti hatóságok, a minősített szociális vállalkozási alapok és a szociális gazdasági társaságok számára.
(30)
Az „ESZVA” megnevezés integritásának biztosítása érdekében elő kell írni a minősített szociális vállalkozási alapkezelő szervezeti felépítésére vonatkozó minőségi kritériumokat. Ebből kifolyólag a rendelkezni kell a megfelelő technikai és emberi erőforrások meglétére vonatkozó egységes és arányos követelményekről.
(31)
A minősített szociális vállalkozási alapok megfelelő kezelésének, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a kezelő képes fedezni a tevékenységekből eredő potenciális kockázatokat, egységes és arányos követelményeket kell rögzíteni a minősített szociális vállalkozási alapkezelő által fenntartandó saját forrásokra vonatkozóan. A saját forrás összegének elegendőnek kell lennie a minősített szociális vállalkozási alapok folyamatos és megfelelő kezelésének biztosítására.
(32)
A befektetővédelem céljából biztosítani kell a minősített szociális vállalkozási alap eszközeinek megfelelő értékelését. Ezért a minősített szociális vállalkozási alapok alapszabályában vagy létesítő okiratában meg kell határozni az eszközértékelési előírásokat. Ezzel biztosítható az értékelés integritása és átláthatósága.
(33)
Annak érdekében, hogy az „ESZVA” megnevezést használó minősített szociális vállalkozási alapkezelők megfelelően számot adjanak tevékenységükről, egységes szabályokat kell megállapítani az éves beszámolóra vonatkozóan.
(34)
E rendelet ugyan tartalmaz biztosítékokat az alapok megfelelő felhasználásának biztosítása céljából, a felügyeleti hatóságoknak mégis ügyelniük kell arra, hogy ezeket a biztosítékokat be is tartsák.
(35)
Annak érdekében, hogy a befektetők szemében meg lehessen őrizni az „ESZVA” megnevezés integritását, fontos, hogy ezt a megnevezést csak azok az alapkezelők használhassák, amelyek a befektetési politikájuk és befektetési céljaik tekintetében teljes mértékben átláthatóak. Ezért egységes szabályokat kell megállapítani a minősített szociális vállalkozási alapkezelőknek a befektetőik felé fennálló tájékoztatási kötelezettségeire vonatkozóan. E követelmények kifejezetten a szociális gazdasági társaságokba irányuló befektetésekre jellemző elemeket is tartalmazhatnak, hogy a tájékoztatás tartalma következetesebb és összehasonlíthatóbb legyen. Ide tartoznak a minősített portfólióvállalkozások befektetési célként való kiválasztása során figyelembe vett kritériumokkal és eljárásokkal kapcsolatos információk. Ezen információk részét képezi a befektetési politika révén elérni kívánt pozitív szociális hatásra, illetve annak nyomon követésére és értékelésére vonatkozó tájékoztatás is. Ezen túlmenően a befektetők ilyen befektetésekbe vetett bizalmának fenntartása érdekében adatokat kell szolgáltatni a minősített szociális vállalkozási alap által nem minősített portfólióvállalkozásokba eszközölt befektetésekről, és e vállalkozások kiválasztási módjáról is.
(36)
Az e rendeletben foglalt egységes követelményeknek való megfelelés hatékony felügyeletének biztosítása érdekében a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felügyeli, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelők megfelelnek-e az e rendeletben meghatározott egységes követelményeknek. Ezért azok a kezelők, akik az alapjaikat az „ESZVA” megnevezés alatt kívánják forgalmazni, kötelesek értesíteni szándékukról a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát. A hatáskörrel rendelkező hatóságnak nyilvántartásba kell vennie az alapkezelőt, ha valamennyi szükséges információ benyújtásra került, és megfelelő intézkedések biztosítják az e rendelet követelményeinek való megfelelést. Az engedély az Unió egész területén érvényes.
(37)
A minősített szociális vállalkozási alap határokon átnyúló hatékony forgalmazásának elősegítése érdekében az alapkezelőt a lehető leggyorsabban nyilvántartásba kell venni.
(38)
Az e rendeletben megállapított egységes kritériumoknak való megfelelés hatékony felügyeletének biztosítása érdekében meg kell állapítani annak szabályait, hogy mely körülmények fennállása esetén kell frissíteni a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához benyújtott adatokat.
(39)
Az e rendeletben foglalt követelmények hatékony felügyelete érdekében létre kell hozni a hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságok közötti, határokon átívelő értesítési eljárást, amelyet a minősített szociális vállalkozási alapkezelőnek a letelepedése szerinti tagállamban történő nyilvántartásba vétele indít el.
(40)
Annak érdekében, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásának feltételei az Unió egész területén átláthatók legyenek, az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, EÉPH) számára elő kell írni egy olyan központi adatbázis működtetését, amely tartalmazza az e rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett valamennyi minősített szociális vállalkozási alapkezelőt és az általuk kezelt valamennyi minősített szociális vállalkozási alapot.
(41)
Amennyiben a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága világos és alátámasztható indokokkal rendelkezik arra, hogy úgy vélje, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelő a tagállam területén belül megsérti e rendeletet, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, amelynek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket.
(42)
Ha a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának intézkedései ellenére, vagy azok ésszerű időn belüli hiányában a minősített szociális vállalkozási alapkezelő kitart a rendelettel nyilvánvalóan ellentétes gyakorlata mellett, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának értesítését követően maga is megtehet minden szükséges intézkedést a befektetők védelmére, ideértve adott esetben az adott fogadó tagállamban a minősített szociális vállalkozási alapok érintett alapkezelő általi további forgalmazásának megakadályozását.
(43)
A megállapított egységes kritériumok hatékony felügyeletének biztosítása végett a rendeletnek tartalmaznia kell azoknak a felügyeleti jogköröknek a felsorolását, amelyekkel a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak rendelkezniük kell.
(44)
A megfelelő végrehajtás érdekében a rendeletben közigazgatási szankciókat és egyéb intézkedéseket kell előírni arra az esetre, ha megsértik a rendelet fő előírásait, azaz a portfólió összetételére, az elfogadható befektetők személyazonosságát érintő biztosítékokra, valamint az „ESZVA” megnevezésnek az e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alapkezelők általi kizárólagos használatára vonatkozó szabályokat. E fő előírások megsértése a megnevezés használatának megtiltását, és - adott esetben - az alapkezelőnek a nyilvántartásból való törlését kell maga után vonja.
(45)
A letelepedés szerinti és a fogadó tagállamnak, valamint az EÉPH-nak információcserét kell folytatnia a felügyeleti információkra vonatkozóan.
(46)
Az e rendeletben szabályozott egységes kritériumoknak való megfelelés felügyeletével megbízott szervek közötti hatékony szabályozói együttműködés megköveteli, hogy valamennyi érintett nemzeti hatóságra és az EÉPH-ra vonatkozóan magas szintű szakmai titoktartási kötelezettség legyen érvényben.
(47)
Az, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok milyen mértékben fognak hozzájárulni a szociális befektetések európai piacának növekedéséhez, attól függ majd, hogy az alapkezelők alkalmazzák-e majd az „ESZVA” megnevezést, a befektetők elismerik-e majd azt, valamint, hogy létrejön-e majd a szociális gazdasági társaságok egész Unióra kiterjedő életerős rendszere, amely segíti e társaságokat a kínált finanszírozási lehetőségek igénybevételében. Ennek érdekében valamennyi érdekelt félnek, ideértve a piac működtetőit, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait, a Bizottságot és az Unión belüli egyéb érintett intézményeket, arra kell törekednie, hogy biztosítsa az e rendelet kínálta lehetőségek közismertségét.
(48)
Az e rendeletben meghatározott követelmények pontosítása érdekében az EUMSZ 290. cikke szerinti, jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskört kell a Bizottságra ruházni a szociális célkitűzést szolgáló áru- és szolgáltatástípusok, illetve árutermelési és szolgáltatásnyújtási módok és a nyereség tulajdonosok és befektetők közötti esetleges felosztása körülményeinek, a minősített szociális vállalkozási alapkezelők által kerülendő összeférhetetlenségi helyzetek fajtáinak és az ezzel összefüggésben szükséges lépések pontosítása, a minősített portfólióvállalkozások által elérendő pozitív szociális hatások mérésére szolgáló eljárások, valamint a befektetők számára nyújtandó tájékoztatás tartalma és eljárása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során - többek között szakértői szinten és tekintetbe véve az önszabályozási kezdeményezéseket és a magatartási kódexeket - megfelelő konzultációkat folytasson. A minősített portfólióvállalkozások által elérendő pozitív szociális hatások mérésére szolgáló eljárások részleteiről szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat érintő előkészítő munkához kapcsolódó konzultációkat a Bizottságnak az érintett szereplők és az EÉPH bevonásával kell lefolytatnia. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
(49)
A pénzügyi szolgáltatások terén alkalmazott technikai standardoknak Unió-szerte következetes harmonizációt és magas szintű felügyeletet kell biztosítaniuk. Hatékony és helyénvaló megoldás lenne az EÉPH-t, mint magas szintű szakértelemmel rendelkező szervet, megbízni olyan - a Bizottsághoz benyújtandó - végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozásával, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket.
(50)
A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az EUMSZ 291. cikke alapján és az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban végrehajtási aktusok útján végrehajtás-technikai standardokat fogadjon el. Az EÉPH-t meg kell bízni az e rendeletben említett bejelentési eljárás formájára vonatkozó végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozásával.
(51)
E rendeletet alkalmazásának napját követően négy éven belül a Bizottságnak a szociális vállalkozási alapok piacán bekövetkező változások értékelése céljából felül kell vizsgálnia e rendeletet. A felülvizsgálat tartalmazza a rendeletben előírt szabályok működésének és az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak az általános felmérését. A felülvizsgálat eredménye alapján a Bizottság jelentést nyújt be - szükség esetén a megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében - az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(52)
Ezenkívül e rendelet alkalmazásának napját követően négy éven belül a Bizottságnak meg kell kezdenie az e rendelet és a kollektív befektetési vállalkozásokról és azok kezelőiről szóló egyéb szabályok, különösen a 2011/61/EU irányelv közötti kölcsönhatás vizsgálatát. E vizsgálatnak kiemelten kell foglalkoznia e rendelet hatályával, értékelve azt, hogy ki kell-e terjeszteni a hatályt annak lehetővé tétele érdekében, hogy a jelentősebb alternatív befektetési alapok használhassák az „ESZVA” megnevezést. A felülvizsgálat eredménye alapján a Bizottság jelentést nyújt be - szükség esetén a megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében - az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(53)
E felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottságnak értékelnie kell az alapok befektetők általi felvételét esetlegesen akadályozó tényezőket, ideértve azt is, hogy milyen hatást gyakorolnak az intézményi befektetőkre a rájuk vonatkozó egyéb prudenciális jellegű szabályok. A Bizottságnak adatokat kell gyűjtenie továbbá annak értékelése céljából, hogy az „ESZVA” megnevezés miként járulna hozzá egyéb uniós programokhoz, például a Horizont 2020-hoz, amely az uniós innováció támogatására is szolgálnak.
(54)
A „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” című, 2011. december 7-i bizottsági közleménynek megfelelően a kockázatitőke-alapok határokon átnyúló befektetéseit gátló adóügyi akadályok Bizottság általi vizsgálatával összefüggésben, valamint e rendelet felülvizsgálatához kapcsolódóan a Bizottságnak meg kellene fontolnia, hogy ugyanilyen módon vizsgálja meg a szociális gazdasági társaságok adóügyi akadályait, továbbá értékelje azokat a lehetséges adóügyi ösztönzőket, amelyek révén támogathatók a szociális vállalkozások az Unióban.
(55)
Az EÉPH értékeli az e rendelet értelmében rá háruló hatáskörökből és feladatokból eredő személyzeti és erőforrásigényeit, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
(56)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, beleértve a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot (7. cikk) és a vállalkozás szabadságát (16. cikk).
(57)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) az irányadó a személyes adatoknak az e rendelettel összefüggésben a tagállamokban végzett, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai, különösen a tagállamokban kijelölt független közjogi hatóságok felügyelete alatt történő feldolgozására vonatkozóan. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az EÉPH az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végez.
(58)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok Unió-szerte való forgalmazásának elősegítése érdekében létrehozza a minősített szociális vállalkozási alapok belső piacát a minősített szociális vállalkozási alapkezelőkre vonatkozó engedélyezés keretének meghatározása révén, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért amennyiben a rendelet léptéke és hatása miatt az - uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Ez a rendelet egységes követelményeket és feltételeket határoz meg azokra a kollektív befektetési vállalkozásokra vonatkozóan, amelyek a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával összefüggésben az egész Unióban használni kívánják az „ESZVA” megnevezést, így hozzájárul a belső piac zavartalan működéséhez.
A rendelet ezenkívül egységes szabályokat állapít meg a minősített szociális vállalkozási alapoknak az elfogadható befektetők számára Unió-szerte történő forgalmazására, a minősített szociális vállalkozási alapok portfólió-összetételére, a minősített szociális vállalkozási alapok által alkalmazható befektetési eszközökre és technikákra, valamint az Unió-szerte minősített szociális vállalkozási alapokat forgalmazó alapkezelők szervezeti felépítésére, üzletvitelére és átláthatóságára vonatkozóan.
2. cikk
(1) Ez a rendelet a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti kollektív befektetési vállalkozások olyan alapkezelőire alkalmazandó, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:
a)
kezelt összesített eszközértékük nem haladja meg a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti küszöbértéket;
b)
az Unióban letelepedettek;
c)
a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál nyilvántartás-kötelesek; és
d)
minősített szociális vállalkozási alap portfóliókat kezelnek.
(2) A 15. cikkel összhangban nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alapkezelők, amelyek eszközállományának összértéke a későbbiekben meghaladja a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett küszöbértéket, és így az említett irányelv 6. cikke alapján engedélykötelessé válnak a letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál, a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával összefüggésben az egész Unióban továbbra is használhatják az „ESZVA” megnevezést, amennyiben az általuk kezelt minősített szociális vállalkozási alapokkal összefüggésben:
a)
folyamatosan megfelelnek a 2011/61/EU irányelvben foglalt követelményeknek; és
b)
a továbbiakban is folyamatosan megfelelnek e rendelet 3., 5. és 10. cikkének, 13. cikke (2) bekezdésének, valamint 14. cikke (1) bekezdése d), e) és f) pontjának.
(3) Ha a 15. cikkel összhangban nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alapkezelők külső kezelők, a 2009/65/EK irányelv alapján engedélyköteles ÁÉKBV-t is kezelhetnek.
3. cikk
(1) E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a) „kollektív befektetési vállalkozás”: a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerinti ABA;
b) „minősített szociális vállalkozási alap”: olyan kollektív befektetési vállalkozás,
i.
amely az összes vonatkozó költség, a készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek állományának levonása után befektethető összeg alapján számított, összesített tőke-hozzájárulásainak és le nem hívott tőkéjének legalább 70 %-át minősített befektetésekbe szándékozik kihelyezni a minősített szociális vállalkozási alap alapszabályában vagy létesítő okiratában megjelölt határidőn belül;
ii.
amelynek minősített befektetésektől eltérő eszközökbe kihelyezett befektetései nem haladják meg az összes vonatkozó költség, a készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek állományának levonása után befektethető összeg alapján számított, összesített tőke-hozzájárulásainak és le nem hívott tőkéjének 30 %-át;
iii.
amelyet valamely tagállam területén hoztak létre;
c) „minősített szociális vállalkozási alapkezelő”: olyan jogi személy, amelynek alaptevékenysége legalább egy minősített szociális vállalkozási alap kezelése;
d) „minősített portfólióvállalkozás”: olyan vállalkozás,
i.
amely a minősített szociális vállalkozási alap által eszközölt befektetés idején nem vehet részt a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. és 15. pontja szerinti szabályozott piacon vagy multilaterális kereskedési rendszerben (MTF) való kereskedésben;
ii.
létesítő okirata, alapszabálya vagy más, a társaság alapításakor készült szabályzat vagy létesítő okirat szerint elsődleges célja, hogy mérhető, pozitív szociális hatásokat érjen el, amennyiben a vállalkozás:
-
szolgáltatásokat vagy árukat kínál kiszolgáltatott, marginalizálódott, hátrányos helyzetű vagy kirekesztett embereknek,
-
árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja, vagy
-
kizárólag az első két francia bekezdésben meghatározott szociális gazdasági társaságoknak nyújt pénzügyi támogatást;
iii.
nyereségét elsősorban létesítő okirata, alapszabálya vagy más, a társaság alapításakor készült szabályzat vagy létesítő okirat és az ezekben meghatározott olyan eljárások és szabályok szerinti elsődleges szociális célkitűzésének elérésére fordítja, amelyek meghatározzák, hogy mely körülmények fennállása esetén kerül sor a nyereség részvényesek és tulajdonosok közötti felosztására, annak érdekében, hogy a nyereség felosztása ne veszélyeztesse elsődleges célkitűzését;
iv.
elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén;
v.
amelynek valamely tagállam vagy harmadik ország területén letelepedettek, feltéve, hogy az említett harmadik ország:
-
nem szerepel a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni pénzügyi munkacsoportnak a nem együttműködő országokat és területeket tartalmazó jegyzékében,
-
olyan megállapodást kötött a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének letelepedése szerinti tagállammal és minden egyéb olyan tagállammal, ahol a minősített szociális vállalkozási alap befektetési jegyeit vagy részvényeit forgalmazni szándékoznak, amely biztosítja, hogy a harmadik ország teljes mértékben megfeleljen az OECD adóügyi modellegyezménye 26. cikkében meghatározott normáknak, és biztosítja az adóügyi információk tényleges cseréjét, beleértve a többoldalú adómegállapodásokat is;
e) „minősített befektetés”: a következő eszközök bármelyike:
i.
olyan sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-eszköz, amelyet:
-
minősített portfólióvállalkozás bocsátott ki, és a minősített szociális vállalkozási alap közvetlenül a minősített portfólióvállalkozástól szerzi meg,
-
minősített portfólióvállalkozás bocsátott ki a minősített portfólióvállalkozás által kibocsátott, tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírért cserébe, vagy
-
olyan vállalkozás bocsátott ki, amelynek a minősített portfólióvállalkozás többségi tulajdonú leányvállalata, és amelyet a minősített szociális vállalkozási alap a minősített portfólióvállalkozás által kibocsátott, sajáttőke-eszközért cserébe szerzett meg;
ii.
minősített portfólióvállalkozás által kibocsátott, értékpapírosított és nem értékpapírosított, hitelviszonyt megtestesítő eszközök;
iii.
egy vagy több más minősített szociális vállalkozási alap befektetési jegyei vagy részvényei, feltéve, hogy ezen minősített szociális vállalkozási alapok összesített tőke-hozzájárulásaik és le nem hívott tőkéjük legfeljebb 10 %-át fektették minősített szociális vállalkozási alapokba;
iv.
a minősített szociális vállalkozási alap által, minősített portfólióvállalkozásnak biztosíték mellett vagy anélkül nyújtott hitelek;
v.
bármely más részesedés minősített portfólióvállalkozásban;
f) „vonatkozó költség”: a közvetlenül vagy közvetve a befektetők által viselt és a minősített szociális vállalkozási alap kezelője és a befektetők közötti megállapodás szerinti díjak, költségek és kiadások;
g) „saját tőke”: tulajdonosi részesedés egy vállalkozásban, megjelenési formáját tekintve részvény vagy a minősített portfólióvállalkozás tőkéjében való, a befektetők számára kibocsátott részesedés más formái;
h) „kvázi-sajáttőke”: bármely olyan, saját tőke és adósság együtteséből álló finanszírozási eszköz, amely esetében az eszköz hozamát a minősített portfólióvállalkozás nyereségével vagy veszteségével kapcsolták össze, és az instrumentum visszafizetése nemteljesítés esetén nem teljes mértékben biztosított;
i) „forgalmazás”: valamely minősített szociális vállalkozási alapkezelő kezdeményezésére vagy annak nevében az általa kezelt minősített szociális vállalkozási alap befektetési jegyeire vagy részvényeire vonatkozó közvetlen vagy közvetett ajánlattétel az Unióban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező befektetők számára, vagy az említett befektetési jegyek, illetve részvények ilyen befektetők részére történő kibocsátása;
j) „lehívható tőke”: olyan kötelezettségvállalás, amely alapján a befektető a minősített szociális vállalkozási alap alapszabályában vagy létesítő okiratában megjelölt határidőn belül köteles részesedést szerezni a minősített szociális vállalkozási alapban, vagy annak részére tőke-hozzájárulást teljesíteni;
k) „letelepedés szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjét alapították, és amelynek hatáskörrel rendelkező hatóságainál a minősített szociális vállalkozási alapot a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban be kell jegyezni;
l) „fogadó tagállam”: az - a letelepedés szerint tagállamtól eltérő - tagállam, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője e rendelettel összhangban minősített szociális vállalkozási alapokat forgalmaz;
m) „hatáskörrel rendelkező hatóság”: az a nemzeti hatóság, amelyet a letelepedés szerinti tagállam törvényben vagy rendeletben kijelöl arra a feladatra, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások alapkezelőinek nyilvántartását vezesse.
Az első albekezdés c) pontja esetében, ha a minősített szociális vállalkozási alap jogi formája lehetővé teszi a belső kezelést, és az alap irányítótestülete nem jelöl ki külső alapkezelőt, akkor a 15. cikkel összhangban magát a minősített szociális vállalkozási alapot jegyzik be alapkezelőként. A belső szociális vállalkozási alapkezelőként nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alap nem jegyezhető be más kollektív befektetési vállalkozások külső minősített szociális vállalkozási alapkezelőjeként.
(2) A Bizottság jogosult a 26. cikknek megfelelően az e cikk (1) bekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett szociális célkitűzést szolgáló áru- és szolgáltatástípusokat, illetve árutermelési és szolgáltatásnyújtási módokat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni, figyelembe véve a minősített portfólióvállalkozások különböző típusait és azokat a helyzeteket, melyekben sor kerülhet a nyereség tulajdonosok és befektetők közötti felosztására.
II. FEJEZET
AZ „ESZVA” MEGNEVEZÉS HASZNÁLATÁNAK FELTÉTELEI
4. cikk
Azok a minősített szociális vállalkozási alapkezelők, amelyek megfelelnek az e fejezetben meghatározott követelményeknek, jogosultak az „ESZVA” megnevezés használatára aminősített szociális vállalkozási alapok Unióban történő forgalmazása során.
5. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő minősített befektetésektől eltérő eszközökbe való befektetés esetén biztosítja, hogy az ilyen eszközökbe kihelyezett befektetések ne haladják meg az alap összesített tőke-hozzájárulásainak és le nem hívott tőkéjének 30 %-át. A 30 %-os küszöbérték kiszámítása az összes vonatkozó költség levonása után fennmaradó befektethető összegek alapján történik; a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állományát nem kell figyelembe venni e küszöbérték számításánál, mivel a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nem minősülnek befektetéseknek.
(2) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő a minősített szociális vállalkozási alap szintjén nem alkalmazhat olyan módszert, amely akár pénz- vagy értékpapírkölcsönök, akár származékos pozíciók felvétele útján vagy bármely más módon lehívható tőkéjének szintjét meghaladó mértékben növelné az alap kockázati kitettségét.
(3) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő a minősített szociális vállalkozási alap szintjén csak azzal a feltétellel vehet fel kölcsönt, bocsáthat ki adóskötelezvényt vagy vállalhat garanciát, ha ezeket a kölcsönöket, adóskötelezvényeket vagy garanciákat le nem hívott kötelezettségvállalások fedezik.
6. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelők a minősített szociális vállalkozási alapok befektetési jegyeit és részvényeit kizárólag olyan befektetők részére forgalmazzák, amelyek a 2004/39/EK irányelv II. mellékletének I. szakasza szerinti szakmai ügyfeleknek minősülnek, vagy amelyek a 2004/39/EK irányelv II. mellékletének II. szakaszával összhangban, kérésre, szakmai ügyfélként kezelhetők, vagy egyéb befektetők részére, akik:
a)
legalább 100 000 EUR befektetésére vállalnak kötelezettséget; valamint
b)
írásban, a befektetési kötelezettségvállalásról megkötött szerződéstől független dokumentumban kijelentik, hogy tudatában vannak a tervezett kötelezettségvállalással járó kockázatnak.
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a minősített szociális vállalkozási alapkezelő vezetésében érintett felső és középvezetőknek, valamint alkalmazottaknak az általuk kezelt minősített szociális vállalkozási alapokba való befektetéseire.
7. cikk
A minősített szociális vállalkozási alapkezelő az általa kezelt minősített szociális vállalkozási alappal kapcsolatban:
a)
jóhiszeműen, tisztességesen, kellő szaktudással, gondossággal és figyelemmel jár el tevékenységei gyakorlása során;
b)
megfelelő szabályozási elveket és eljárásokat alkalmaz a befektetők és a minősített portfólióvállalkozások érdekeit érintő, várhatóan felmerülő jogellenes gyakorlatok megakadályozására;
c)
üzleti tevékenységét úgy végzi, hogy azzal előmozdítsa azon minősített portfólióvállalkozások pozitív szociális hatását, amelyekbe befektetett, és a lehető legnagyobb mértékben szolgálja az általa kezelt minősített szociális vállalkozási alapok és azok befektetőinek érdekeit, valamint a piac integritását;
d)
a minősített portfólióvállalkozásokba történő befektetések kiválasztása és e befektetések, valamint e vállalkozások pozitív szociális hatása folyamatos ellenőrzése során nagyfokú gondossággal jár el;
e)
megfelelő szaktudással és ismeretekkel rendelkezik arról a minősített portfólióvállalkozásról, amelybe befektet;
f)
méltányosan kezeli a befektetőket;
g)
biztosítja, hogy egyetlen befektető se részesüljön megkülönböztetett bánásmódban, kivéve, ha ezt az adott minősített szociális vállalkozási alap alapszabályában vagy létesítő okiratában közzéteszik.
8. cikk
(1) Ha egy minősített szociális vállalkozási alapkezelő harmadik félre ruház feladatokat, az alapkezelőnek a minősített szociális vállalkozási alappal és annak befektetőivel szemben fennálló felelőssége nem változik. Az alapkezelő nem ruházhat át feladatokat olyan mértékben, hogy lényegében már ne legyen szociális vállalkozási alapkezelőnek tekinthető, vagy olyan mértékben, hogy postafiókcéggé váljon.
(2) A feladatok (1) bekezdésben említett átruházása nem veszélyeztetheti a minősített szociális vállalkozási alapkezelő felügyeletének hatékonyságát, és különösen nem akadályozhatja meg, hogy az alapkezelő befektetőinek legjobb érdeke szerint járjon el, illetve, hogy a minősített szociális vállalkozási alap kezelése a befektetők legjobb érdeke szerint történjen.
9. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő köteles felismerni és megakadályozni az összeférhetetlenségi helyzeteket, illetve, amennyiben az összeférhetetlenség nem kerülhető el, úgy köteles azt kezelni és nyomon követni, valamint a (4) bekezdésnek megfelelően haladéktalanul nyilvánosságra hozni annak megakadályozása céljából, hogy az összeférhetetlenségi helyzet hátrányosan befolyásolja a minősített szociális vállalkozási alapok és az azokba befektetők érdekeit, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a kezelésében lévő minősített szociális vállalkozási alapokat méltányosan kezeljék.
(2) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő különösen az alábbiak között esetleg felmerülő összeférhetetlenségi helyzeteket veszi figyelembe:
a)
a minősített szociális vállalkozási alapkezelők, az alapkezelők üzleti tevékenységét ténylegesen végző személyek, az alapkezelő alkalmazottai, az alapkezelő felett közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzést gyakorló vagy általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött bármely személy, valamint az alapkezelő által kezelt minősített szociális vállalkozási alap vagy befektetői;
b)
a minősített szociális vállalkozási alap vagy befektetői, valamint valamely egyéb, ugyanazon minősített szociális vállalkozási alapkezelő által kezelt minősített szociális vállalkozási alap, vagy az előbbiek befektetői;
c)
a minősített szociális vállalkozási alap vagy az abba befektetők és az ugyanazon minősített szociális vállalkozási alapkezelő által kezelt kollektív befektetési vállalkozás vagy ÁÉKBV vagy e kollektív befektetési vállalkozásba vagy ÁÉKBV-be befektetők.
(3) A minősített szociális vállalkozási alapkezelők hatékony szervezeti és adminisztratív megoldásokkal biztosítják, hogy megfeleljenek az (1) és (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
(4) Az összeférhetetlenségi helyzetet azokban az esetekben kell az (1) bekezdés szerint nyilvánosságra hozni, amikor a minősített szociális vállalkozási alapkezelő által az összeférhetetlenség felismerésére, megelőzésére, kezelésére és nyomon követésére alkalmazott szervezeti megoldások nem elegendőek ahhoz, hogy kellő megbízhatósággal garantálják a befektetők érdeksérelme kockázatának elkerülését. A minősített szociális vállalkozási alapkezelőnek - mielőtt a befektetők nevében üzleti tevékenységet végezne - világosan fel kell tárnia a befektetők előtt az összeférhetetlenség általános jellemzőit vagy forrását.
(5) A Bizottság a 26. cikkben foglaltakkal összhangban jogosult az alábbiakat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:
a)
az e cikk (2) bekezdésében említett összeférhetetlenség típusai;
b)
a minősített szociális vállalkozási alapkezelők által az összeférhetetlenség felismerésére, megelőzésére, kezelésére, nyomon követésére és nyilvánosságra hozatalára irányuló struktúrák, szervezeti és adminisztratív eljárások tekintetében megtett lépések.
10. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelők az általuk kezelt valamennyi minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában kötelesek megfelelő eljárásokkal mérni, hogy a minősített szociális vállalkozási alap befektetései által érintett minősített portfólióvállalkozások milyen mértékben érik el az általuk célul kitűzött pozitív szociális hatást. Az alapkezelők biztosítják, hogy ezen eljárások világosak és átláthatók legyenek, és tartalmazzanak olyan mutatókat, amelyek a minősített portfólióvállalkozás szociális céljának és jellegének függvényében tartalmazhatnak egy vagy több elemet a következők közül:
a)
foglalkoztatás és munkaerőpiacok;
b)
a munkahelyek minőségével összefüggő előírások és jogok;
c)
társadalmi befogadás és egyes konkrét csoportok védelme;
d)
egyenlő bánásmód, esélyegyenlőség és megkülönböztetésmentesség;
e)
közegészség és közbiztonság;
f)
a szociális védelemhez, az egészségügyi és oktatási rendszerekhez való hozzáférés és az ezekre gyakorolt hatások.
(2) A Bizottság jogosult a 26. cikknek megfelelően az e cikk (1) bekezdésében említett eljárásokat meghatározó, a különböző minősített portfólióvállalkozásokra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni.
11. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelőknek mindenkor rendelkezniük kell elegendő saját forrással, valamint a minősített szociális vállalkozási alapok megfelelő kezeléséhez szükséges, megfelelő és kielégítő emberi és technikai erőforrással.
(2) A minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének feladata annak biztosítása, hogy bármikor igazolni tudja a működés folytonosságának fenntartásához szükséges saját források elégséges voltát, és hogy a 14. cikkben előírtak szerint nyilvánosságra hozza az e tőke elégségességének igazolására felhozott érveket.
12. cikk
(1) Az eszközök értékelésére vonatkozó szabályokat a minősített szociális vállalkozási alap alapszabályában vagy létesítő okiratában kell meghatározni, és e szabályoknak megbízható és átlátható értékelési folyamatot kell biztosítaniuk.
(2) Az alkalmazott értékelési eljárásoknak biztosítaniuk kell az eszközök megfelelő értékelését és az eszközérték legalább évente egyszeri kiszámítását.
(3) A minősített portfólióvállalkozások következetes értékelésének biztosítása érdekében az EÉPH iránymutatásokat dolgoz ki, melyekben meghatározza az ilyen vállalkozásokba kihelyezett befektetések kezelésére vonatkozó közös elveket, figyelembe véve e vállalkozások mérhető, pozitív szociális hatás elérésével kapcsolatos elsődleges célkitűzését és azt, hogy nyereségeiket elsősorban e cél elérésére használják fel.
13. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő az általa kezelt valamennyi minősített szociális vállalkozási alapról éves beszámolót nyújt be a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához a pénzügyi év végétől számított 6 hónapon belül. Az éves beszámoló ismerteti a minősített szociális vállalkozási alap portfóliójának összetételét és az alap tárgyévben folytatott tevékenységét. Tartalmazza továbbá a minősített szociális vállalkozási alap működése végén felhalmozódott nyereségét, és adott esetben a működése során kiosztott nyereségét. A beszámoló tartalmazza a minősített szociális vállalkozási alap auditált pénzügyi elszámolásait. Az éves beszámolót a mindenkori beszámolási standardoknak, valamint a minősített szociális vállalkozási alapkezelő és a befektetők közötti megállapodásoknak megfelelően kell elkészíteni. A minősített szociális vállalkozási alapkezelő köteles a beszámolót a befektetők kérésére azok rendelkezésére bocsátani. A minősített szociális vállalkozási alapkezelők és a befektetők a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban egyéb megállapodásokat is köthetnek egymással.
(2) Az éves beszámoló legalább a következőket tartalmazza:
a)
a befektetési politika révén elért általános szociális eredmények megfelelő részletezése, és az ezen eredmények mérésére alkalmazott módszer;
b)
a minősített portfólióvállalkozásokat érintő elidegenítésekről szóló nyilatkozat;
c)
annak ismertetése, hogy a minősített szociális vállalkozási alap egyéb, nem minősített portfólióvállalkozásokba irányuló befektetési eszközeit érintő elidegenítésekre a 14. cikk (1) bekezdésének f) pontjában leírt feltételek szerint került-e sor;
d)
a minősített szociális vállalkozási alapkezelő által a minősített portfólióvállalkozások kapcsán vállalt tevékenységek összefoglalása a 14. cikk (1) bekezdésének l) pontja szerint;
e)
tájékoztatás az 5. cikk (1) bekezdésében említett, a minősített portfólióbefektetésektől eltérő eszközökbe történő befektetések jellegéről és céljáról.
(3) Az auditot legalább évenként egyszer el kell végezni. Az auditnak meg kell erősítenie, hogy a pénz- és vagyoni eszközöket a minősített szociális vállalkozási alap nevében kezelik, és hogy a minősített szociális vállalkozási alap kezelője megfelelő nyilvántartásokat és ellenőrzéseket hozott létre és tart fenn a minősített szociális vállalkozási alap és befektetői pénz- és vagyoni eszközeire vonatkozó megbízatás és ezen eszközök ellenőrzése tekintetében.
(4) Amennyiben a minősített szociális vállalkozási alapkezelőnek a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikkével összhangban a minősített szociális vállalkozási alapról éves pénzügyi beszámolót kell közzétennie, úgy az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információk külön vagy az éves pénzügyi beszámoló kiegészítéseként is rendelkezésre bocsáthatók.
14. cikk
(1) A minősített szociális vállalkozási alapkezelő a kezelésében lévő minősített szociális vállalkozási alap tekintetében világos és érthető formában tájékoztatja a befektetőket a befektetési döntéseik meghozatala előtt az alábbiakról:
a)
az alapkezelő, valamint a vele szociális vállalkozási alapok kezelésével kapcsolatban szerződésben álló bármely egyéb szolgáltató kiléte, valamint e szereplők feladatai;
b)
az alapkezelő rendelkezésére álló saját forrás mennyisége részletes nyilatkozattal, amelyben az alapkezelő vázolja, hogy miért tartja elegendőnek e saját forrásokat a kezelésében lévő minősített szociális vállalkozási alapok megfelelő kezeléséhez szükséges emberi és technikai erőforrások fenntartásához;
c)
a minősített szociális vállalkozási alap befektetési stratégiája és céljai, beleértve:
i.
azon minősített portfólióvállalkozások típusait, amelyekbe befektetni szándékozik;
ii.
azon egyéb minősített szociális vállalkozási alapokat, amelyekbe befektetni szándékozik;
iii.
azon minősített portfólióvállalkozások típusait, amelyekbe bármely egyéb, a ii. pontban említett minősített szociális vállalkozási alap befektetni szándékozik;
iv.
az általa eszközölni kívánt nem minősített befektetéseket;
v.
az általa alkalmazni kívánt technikákat; valamint
vi.
az érvényes befektetési korlátozásokat;
d)
a minősített szociális vállalkozási alap befektetési politikája révén formálódó pozitív szociális hatás, szükség szerint ideértve az ilyen eredményekkel kapcsolatos ésszerű előrejelzéseket és a múltbeli teljesítményre vonatkozó információkat;
e)
a szociális hatások mérésére alkalmazandó módszertan;
f)
a minősített portfólióvállalkozásoktól eltérő eszközök - kivéve a készpénzben vagy pénzeszköz-egyenértékesben fennálló eszközöket - és a kiválasztásukra szolgáló folyamatok, illetve kritériumok;
g)
a minősített szociális vállalkozási alap kockázati profilja, és minden olyan kockázat, amely azokhoz az eszközökhöz kapcsolódik, amelyekbe az alap befektethet, vagy azokhoz a technikákhoz köthető, amelyeket az alap alkalmazhat;
h)
a minősített szociális vállalkozási alap értékelési eljárása és az eszközértékelés árazási módszere, beleértve a minősített portfólióvállalkozások értékelésére szolgáló módszereket;
i)
annak ismertetése, hogy milyen módon történik a minősített szociális vállalkozási alapkezelő díjazásának kiszámítása;
j)
valamennyi vonatkozó költség, valamint ezek legmagasabb összegének meghatározása;
k)
amennyiben rendelkezésre áll, a minősített szociális vállalkozási alap korábbi pénzügyi teljesítménye;
l)
a minősített szociális vállalkozási alapkezelő által önállóan vagy külső feleken keresztül nyújtott olyan üzleti támogatási szolgáltatások és más támogatási tevékenységek, amelyek célja azon minősített portfólióvállalkozások fejlődésének, növekedésének vagy egyéb más vonatkozásban folyamatos működésének elősegítése, amelyekbe a minősített szociális vállalkozási alap befektet, illetve, ha nem nyújt ilyen szolgáltatásokat vagy nem végez ilyen tevékenységeket, akkor ennek indoklása;
m)
azon eljárások, amelyekkel a minősített szociális vállalkozási alap megváltoztathatja befektetési stratégiáját, befektetési politikáját, vagy mindkettőt.
(2) Az (1) bekezdésben említett valamennyi információnak a szükséges mértékűnek, világosnak és egyértelműnek kell lennie. Az információkat naprakészen kell tartani, és ha szükséges, rendszeresen felül kell vizsgálni.
(3) Amennyiben a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) vagy a szociális vállalkozási alapra vonatkozó nemzeti joggal összhangban a minősített szociális vállalkozási alapról tájékoztatót kell közzétennie, úgy az e cikk (1) bekezdésében említett információk külön vagy a tájékoztató részeként is rendelkezésre bocsáthatók.
(4) A Bizottság a 26. cikkben foglaltakkal összhangban jogosult felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az alábbiak meghatározása céljából:
a)
az e cikk (1) bekezdésének c)-f) és l) pontjában említett információk tartalma;
b)
az e cikk (1) bekezdésének c)-f) és l) pontjában említett információk egységes bemutatási módja a lehető legnagyobb fokú összehasonlíthatóság biztosítása érdekében.
III. FEJEZET
FELÜGYELET ÉS IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
15. cikk
(1) Azok a minősített szociális vállalkozási alapkezelők, amelyek az „ESZVA” megnevezéssel kívánják forgalmazni minősített szociális vállalkozási alapjaikat, tájékoztatják e szándékukról a letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, és közlik az alábbi adatokat:
a)
a minősített szociális vállalkozási alapok kezelését ténylegesen végző személyek adatai;
b)
azoknak a minősített szociális vállalkozási alapoknak a megnevezése, amelyek befektetési jegyeit vagy részvényeit forgalmazni kívánják, valamint az alapok befektetési stratégiája;
c)
információk a II. fejezet szerinti követelményeknek való megfelelés érdekében tett intézkedésekről;
d)
azon tagállamok felsorolása, amelyekben a minősített szociális vállalkozási alapkezelő forgalmazni kívánja az egyes minősített szociális vállalkozási alapokat;
e)
azon tagállamok felsorolása, amelyekben a minősített szociális vállalkozási alapkezelő minősített szociális vállalkozási alapokat létesített, vagy kíván létesíteni.
(2) A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága csak akkor veszi nyilvántartásba a minősített szociális vállalkozási alapkezelőt, ha meggyőződött az alábbi feltételek teljesüléséről:
a)
a minősített szociális vállalkozási alap üzleti tevékenységét irányító személyek üzleti jó hírneve elfogadható, és ezek a személyek a minősített szociális vállalkozási alapkezelő által követett befektetési stratégiák tekintetében elégséges szakmai tapasztalattal rendelkeznek;
b)
az (1) bekezdésben előírt adatok hiánytalanok;
c)
az (1) bekezdés c) pontjával összhangban bejelentett intézkedésekkel biztosítható a II. fejezet követelményeinek való megfelelés;
d)
az (1) bekezdés e) pontja szerint benyújtott listából kiderül, hogy valamennyi minősített szociális vállalkozási alapot e rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjával összhangban hozták létre.
(3) Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel az Unió egész területén érvényes, és jogosulttá teszi a minősített szociális vállalkozási alapkezelőt arra, hogy az Unió egészében „ESZVA” megnevezésű minősített szociális vállalkozási alapokat forgalmazzon.
16. cikk
A minősített szociális vállalkozási alap kezelője tájékoztatja a letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, amennyiben:
a)
új minősített szociális vállalkozási alapot kíván forgalmazni;
b)
már létező minősített szociális vállalkozási alapot kíván forgalmazni a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett felsorolásban nem szereplő tagállamban.
17. cikk
(1) A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a minősített szociális vállalkozási alapkezelő nyilvántartásba vétele, új minősített szociális vállalkozási alap hozzáadása, egy minősített szociális vállalkozási alap létesítése céljából új letelepedési hely hozzáadása, illetve olyan új tagállam hozzáadása után, amelyben a minősített szociális vállalkozási alapkezelő minősített szociális vállalkozási alapokat kíván forgalmazni, a nyilvántartásba vétel vagy adatmódosítás megtörténtéről haladéktalanul értesíti a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti tagállamokat és az EÉPH-t.
(2) Az e rendelet 15. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti fogadó tagállamok a 15. cikk szerint nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alapkezelővel szemben nem írhatnak elő semmiféle követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz.
(3) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH az e cikk szerinti értesítés formáját meghatározó végrehajtás-technikai standardtervezeteket dolgoz ki.
(4) Az EÉPH az említett végrehajtás-technikai standardtervezeteket 2014. február 16-ig benyújtja a Bizottsághoz.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap a (3) bekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkében meghatározott eljárással összhangban történő elfogadására.
18. cikk
Az EÉPH az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza a 15. cikkel összhangban nyilvántartásba vett valamennyi minősített szociális vállalkozási alapkezelőt, az általuk forgalmazott minősített szociális vállalkozási alapokat, valamint azon országok listáját, amelyekben azokat forgalmazzák.
19. cikk
(1) A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felügyeli az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelést.
(2) Amennyiben a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága világos és bizonyítható indokok alapján úgy ítéli meg, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelő a tagállam területén belül megsérti e rendeletet, erről azonnal tájékoztatja a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát. A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága megteszi a szükséges intézkedéseket.
(3) Ha a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának intézkedései ellenére, vagy azok ésszerű időn belüli hiányában a minősített szociális vállalkozási alapkezelő kitart a rendelettel nyilvánvalóan ellentétes gyakorlata mellett, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának értesítését követően maga is megtehet minden szükséges intézkedést a befektetők védelmére, ideértve adott esetben az adott fogadó tagállamban a minősített szociális vállalkozási alapok érintett minősített szociális vállalkozási alapkezelő általi további forgalmazásának megakadályozását.
20. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóságok a nemzeti joggal összhangban rendelkeznek a feladataik ellátásához szükséges valamennyi felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel. Az hatáskörrel rendelkező hatóságok különösen az alábbi hatáskörökkel rendelkeznek:
a)
betekintési joguk van minden dokumentumba, függetlenül azok formájától, azokról másolatot kérhetnek vagy készíthetnek;
b)
haladéktalan adatközlésre szólíthatják fel a minősített szociális vállalkozási alapkezelőt;
c)
bárkitől tájékoztatást kérhetnek a minősített szociális vállalkozási alapkezelő vagy a minősített szociális vállalkozási alap tevékenységéről;
d)
helyszíni ellenőrzést végezhetnek előzetes bejelentéssel vagy előzetes bejelentés nélkül;
e)
megfelelő intézkedéseket hozhatnak annak biztosítására, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelő folyamatosan megfeleljen az e rendeletben előírt követelményeknek;
f)
felszólíthatják a minősített szociális vállalkozási alapkezelőt e rendelet betartására, és arra, hogy tartózkodjon minden olyan magatartás megismétlésétől, amely e rendelet előírásainak megszegését jelentheti.
21. cikk
(1) A tagállamok megállapítják az e rendelet előírásainak megsértése esetén alkalmazandó adminisztratív szankciókra és egyéb intézkedésekre vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges rendelkezést azok végrehajtása érdekében. Az előírt adminisztratív szankciók és egyéb intézkedések hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett szabályokról 2015. május 16-ig tájékoztatják a Bizottságot és az EÉPH-t. A tagállamok az említett szabályok későbbi módosításairól haladéktalanul értesítik a Bizottságot és az EÉPH-t.
22. cikk
(1) A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az arányosság elvének figyelembevételével meghozza a (2) bekezdésben említett megfelelő intézkedéseket, amennyiben a minősített szociális vállalkozási alapkezelő:
a)
nem tesz eleget a portfólió-összetételre vonatkozó követelményeknek, és ezzel megszegi az 5. cikkben foglaltakat;
b)
a 6. cikket sértve valamely minősített szociális vállalkozási alap befektetési jegyeit és részvényeit nem elfogadható befektetők részére forgalmazza;
c)
anélkül használja az „ESZVA” megnevezést, hogy a 15. cikkben foglaltak szerint nyilvántartásba lenne véve;
d)
olyan pénzeszközök forgalmazására használja az „ESZVA” megnevezést, amelyeket nem a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának iii. pontjával összhangban hoztak létre;
e)
a nyilvántartásba vételt hamis nyilatkozatok vagy más szabálytalan, a 15. cikket sértő eszközök révén érte el;
f)
nem jóhiszeműen, tisztességesen, kellő szaktudással, gondossággal és figyelemmel jár el tevékenységei gyakorlása során, és ezzel megsérti a 7. cikk a) pontját;
g)
nem alkalmaz megfelelő szabályozási elveket és eljárásokat a jogellenes gyakorlatok megakadályozására, és ezzel sérti a 7. cikk b) pontját;
h)
ismételten nem tesz eleget a 13. cikkben foglalt, az éves beszámolóra vonatkozó követelményeknek;
i)
ismételten nem tesz eleget a befektetők tájékoztatására vonatkozó, 14. cikk szerinti kötelezettségének.
(2) Az (1) bekezdésben említett esetekben a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága szükség szerint a következő intézkedéseket teszi meg:
a)
intézkedik arról, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelő megfeleljen az 5. és 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 13., 14. és 15. cikknek;
b)
megtiltja az „ESZVA” megnevezés használatát, és törli a minősített szociális vállalkozási alapkezelőt a nyilvántartásból.
(3) A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága haladéktalanul tájékoztatja a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait és az EÉPH-t a minősített szociális vállalkozási alapkezelőnek a nyilvántartásból történő, e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti törléséről.
(4) A minősített szociális vállalkozási alapoknak az Unióban „ESZVA” megnevezés alatti forgalmazására vonatkozó joga azonnali hatállyal megszűnik a hatáskörrel rendelkező hatóság (2) bekezdés b) pontja szerinti döntésének napján.
23. cikk
(1) A hatáskörrel rendelkező hatóságok és az EÉPH együttműködik egymással minden olyan esetben, amikor az az e rendelet szerinti feladataik elvégzéséhez szükséges, az 1095/2010/EU rendelettel összhangban.
(2) A hatáskörrel rendelkező hatóságok és az EÉPH kicserélnek egymással minden olyan információt és dokumentumot, amely az 1095/2010/EU rendelettel összhangban az e rendelet szerinti feladataik ellátásához, különösen az e rendelet előírásai megszegésének megállapításához és a kötelességszegések orvoslásához szükséges.
24. cikk
(1) Minden olyan személyre, aki a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál vagy az EÉPH-nál dolgozik vagy korábban dolgozott, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy az EÉPH által megbízott könyvvizsgálókra és szakértőkre egyaránt vonatkozik a szakmai titoktartás kötelezettsége. Ezek a személyek semmilyen, a feladataik ellátása során szerzett bizalmas információt nem tárhatnak fel más személy vagy hatóság számára, kivéve, ha az összefoglaló vagy összesítő formában történik, úgy, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelőket és a minősített szociális vállalkozási alapokat ne lehessen egyenként azonosítani, a büntetőjog hatálya alá tartozó esetek és az e rendelettel kapcsolatos eljárások kivételével.
(2) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai és az EÉPH információcserét folytathatnak az e rendelettel vagy egyéb, a minősített szociális vállalkozási alapkezelőkre és a minősített szociális vállalkozási alapokra alkalmazandó uniós joggal összhangban.
(3) Ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok vagy az EÉPH bizalmas adatokat kap a (2) bekezdésben foglaltak alapján, akkor ezeket az adatokat kizárólag a feladataik ellátása során, és csak az igazgatási és bírósági eljárások céljára használhatják.
25. cikk
Amennyiben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai között nézetkülönbség alakul ki egy hatáskörrel rendelkező hatóság értékelését, fellépését vagy mulasztását illetően valamely olyan területen, ahol ez a rendelet több tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködést és egyeztetést ír elő, a hatáskörrel rendelkező hatóságok az ügyet az EÉPH elé utalhatják, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikkében rá ruházott hatáskörökkel összhangban eljárhat, amennyiben a nézetkülönbség nem e rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. pontjával vagy 3. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. pontjával kapcsolatos.
IV. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
26. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A 3. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében és a 14. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást a Bizottság 2013. május 15-től számított négy évre kapja meg. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a négyéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében és a 14. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról, annak elfogadását követően, haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 3. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (5) bekezdése, a 10. cikk (2) bekezdése vagy a 14. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról történt értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejáratát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.
27. cikk
(1) A Bizottság e rendeletet a (2) bekezdéssel összhangban felülvizsgálja. A felülvizsgálat tartalmazza a rendeletben előírt szabályok működésének és az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatok általános felmérését, többek között a következőket:
a)
milyen széles körben használták a minősített szociális vállalkozási alapkezelők az „ESZVA” megnevezést a különböző tagállamokban akár a tagállamon belül, akár a határokon átívelő módon;
b)
a minősített szociális vállalkozási alapok által kihelyezett befektetések földrajzi és ágazati megoszlása;
c)
a 14. cikk szerinti tájékoztatási kötelezettségek megfelelősége, különösen azt illetően, hogy elegendőek-e ahhoz, hogy a befektetők számára lehetővé tegyék a megalapozott befektetési döntések meghozatalát;
d)
a minősített szociális vállalkozási alapok különféle minősített befektetései, illetve ezek hatása a szociális gazdasági társaságok fejlődésére az Unióban;
e)
a „szociális vállalkozás” európai címke létrehozásának szükségessége;
f)
annak lehetősége, hogy harmadik országokban létrehozott szociális vállalkozási alapok számára engedélyezzék az „ESZVA” megnevezés használatát, figyelembe véve azon bizottsági ajánlás alkalmazásának tapasztalatait, amely célja az, hogy harmadik országokat a jó adóügyi igazgatás minimális szabályainak alkalmazására buzdítsa;
g)
a minősített portfólióvállalkozások meghatározására szolgáló kritériumok gyakorlati alkalmazása és ennek hatása a szociális gazdasági társaságok fejlődésére az Unióban, valamint azok pozitív szociális hatása;
h)
a minősített szociális vállalkozási alapkezelők által a 10. cikkben említett minősített portfólióvállalkozások által kifejtett pozitív szociális hatások mérésére bevezetett eljárások elemzése, valamint annak felmérése, hogy bevezethetők-e harmonizált standardok az uniós szintű szociális hatásnak az Unió szociális politikájával összhangban történő mérésére;
i)
a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásának lakossági befektetőkre történő kiterjesztésének lehetősége;
j)
az, hogy a minősített szociális vállalkozási alapokat a 2009/65/EK irányelv szerinti elfogadható eszközöknek kell-e minősíteni;
k)
e rendelet letétkezelői szabályokkal történő kiegészítésének szükségessége;
l)
a szociális vállalkozási alapok előtt álló esetleges adóakadályok vizsgálata, és a szociális vállalkozási tevékenység Unión belüli népszerűsítését célzó lehetséges adóösztönzők értékelése;
m)
az „ESZVA” megnevezést használó alapokba való befektetést esetlegesen akadályozó tényezők felmérése, ideértve a más, prudenciális jellegű uniós jogszabályok intézményi befektetőkre gyakorolt hatását.
(2) Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatra a következők szerint kerül sor:
a)
az a-e), valamint a g)-m) pontok tekintetében 2017. július 22-ig; valamint
b)
a f) pont tekintetében 2015. július 22-ig.
(3) A Bizottság az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat után, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően - adott esetben jogalkotási javaslattal együtt - jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
28. cikk
(1) A Bizottság 2017. július 22-ig megkezdi az e rendelet és a kollektív befektetési vállalkozásokról és azok kezelőiről szóló egyéb szabályok, különösen a 2011/61/EU irányelvben lefektetett szabályok közötti kölcsönhatás vizsgálatát. A felülvizsgálat e rendelet hatályát érinti. A felülvizsgálat keretében adatgyűjtés történik annak értékelésére, hogy bővíteni kell-e a rendelet hatályát annak lehetővé tétele érdekében, hogy a 2. cikk (1) bekezdésében foglalt küszöbértéket meghaladó eszközállománnyal rendelkező minősített szociális vállalkozási alapokat kezelő alapkezelők e rendelettel összhangban minősített szociális vállalkozási alapkezelővé váljanak.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat után, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően - adott esetben jogalkotási javaslattal együtt - jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
29. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A rendeletet 2013. július 22-től kell alkalmazni, a 3. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (5) bekezdése, a 10. cikk (2) bekezdése és a 14. cikk (4) bekezdése kivételével, amelyek 2013. május 15-től kezdődően alkalmazandók.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. április 17-én.