РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2013 година
за предоставяне на дерогацията, поискана от Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия по отношение на Англия, Шотландия и Уелс по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2013) 9167)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2013/781/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва годишно на хектар, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество следва да бъде определено така, че да не нарушава постигането на целите, определени в член 1 от тази директива, и следва да бъде обосновано с обективни критерии, като дълги периоди на развитие и култури с високо поглъщане на азот.
(2)
На 29 май 2009 г. Комисията прие Решение 2009/431/ЕО за предоставяне на поисканата от Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия дерогация по отношение на Англия, Шотландия и Уелс по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), която позволява прилагането на оборски тор до максимална стойност от 250 kg азот на хектар на година при определени условия в рамките на програмите за действие в Англия (Регламент 2008 г. № 2349), Шотландия (Регламент 2008 г. № 298, както е изменен) и Уелс (Регламент 2008 г. № 3143) и която изтича на 31 декември 2012 г.
(3)
Дерогацията, предоставена с Решение 2009/431/ЕО, засягаше 433 стопанства през 2010 г. (425 в Англия, 6 в Шотландия и 2 в Уелс), 404 стопанства през 2011 г. (396 в Англия, 7 в Шотландия и 1 в Уелс) и 390 стопанства през 2012 г. (385 в Англия, 4 в Шотландия и 1 в Уелс). Дерогацията, предоставена с Решение 2009/431/ЕО, в периода 2009-2012 г. засягаше около 110 000 животински единици (съответстващи на 0,9 % от общия брой), 45 000 хектара пасища (съответстващи на 0,4 % от общата площ на пасищата) и 5 000 хектара обработваема земя (съответстващи на 0,1 % от общата площ на обработваемата земя) във Великобритания.
(4)
На 20 декември 2012 г. Обединеното кралство внесе в Комисията искане за подновяване на дерогацията по точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО, при същите условия като тези, определени в Решение 2009/431/ЕО.
(5)
Обединеното кралство създаде програми за действие за периода 2013-2016 г. в съответствие с член 5 от Директива 91/676/ЕИО, посредством следните регламенти: Nitrate Pollution Prevention Regulations 2008 (SI 2008/2349) и регламенти за изменение SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 и SI 2013/2619 в Англия; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations 2008 (Scottish SI 2008/298) и регламент за изменение Scottish SI 2013/123 в Шотландия и Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations 2013 (SI 2013/2506 (W. 245) в Уелс.
(6)
Определените уязвими зони, за които се прилагат програмите за действие в съответствие с Регламент SI 2013/2619 за Англия, Scottish SI 2002 № 276 и Scottish SI 2002 № 546 за Шотландия и Регламент SI 2013/2506 (W. 245) за Уелс, обхващат 58 % от общата площ на Англия, 14 % от общата площ на Шотландия и 2,3 % от общата площ на Уелс.
(7)
Подадените данни относно качеството на водите показват, че за подземните води в Англия 85 % от подземните водни обекти са със средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а 60 % са с концентрация на нитрати под 25 mg/l. За Уелс 95 % от подземните водни обекти са със средна концентрация на нитратите по-ниска от 50 mg/l, а 87 % са с концентрация под 25 mg/l. За Шотландия 87 % от подземните водни обекти са със средна концентрация на нитратите по-ниска от 50 mg/l, а 62 % са с концентрация под 25 mg/l. За повърхностните води в Англия в 59 % от мониторинговите пунктове е отчетена средна концентрация на нитратите под 25 mg/l, а 8 % са с концентрация на нитратите над 50 mg/l. За Шотландия и Уелс в над 95 % от мониторинговите пунктове са със средна концентрация на нитратите под 25 mg/l. В Шотландия няма мониторингови пунктове със средна концентрация на нитратите над 50 mg/l, а в Уелс 1 % от мониторинговите пунктове са с концентрация на нитратите над 50 mg/l.
(8)
След като разгледа искането на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия и в светлината на опита, придобит от дерогацията, предвидена в Решение 2009/431/ЕО, Комисията счита, че количеството оборски тор, предложено от Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия - 250 kg азот на хектар на година, няма да попречи на осъществяването на целите на Директива 91/676/ЕИО, при условие че са изпълнени определени строги условия.
(9)
Подкрепящите документи, представени от Обединеното кралство, показват, че предложеното количество от 250 kg азот на хектар на година оборски тор от пасящ добитък в пасищните стопанства е оправдано въз основа на обективни критерии като високо нетно количество на валежите, дълги периоди на развитие и високи добиви на трева със високо поглъщане на азот.
(10)
Срокът на действие на Решение 2009/431/ЕО изтича на 31 декември 2012 г. За да се осигури възможност засегнатите фермери да продължат да се ползват от дерогацията, е целесъобразно срокът на действие на Решение 2009/431/ЕО да се удължи.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Обединеното кралство по отношение на Англия, Шотландия и Уелс с писмо от 20 декември 2012 г. с цел да се разреши прилагането на по-високо количество оборски тор от предвиденото в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, се предоставя при спазване на условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„пасищни стопанства“ означава стопанства, в които 80 % или повече от земеделската земя, налична за прилагането на оборски тор, е заета с трева;
б)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, сърни, кози и коне;
в)
„трева“ означава постоянно или временно пасище (под временно се разбира по-малко от четири години);
г)
„парцел“ означава отделен участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките за торене.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните стопанства и подлежи на условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Ежегодно кандидатстване и поемане на ангажимент
1. Всяка година фермерите, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Прилагане на оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от пасящ добитък, което се прилага всяка година в пасищните стопанства, включително и от самите животни, не трябва да надхвърля количеството оборски тор, съдържащо 250 kg азот на хектар, при условията, определени в параграфи 2-7.
2. Общото влагане на азот не трябва да надвишава предвидимата потребност от хранителни вещества на разглежданата култура, трябва да отчита постъплението от почвата и не трябва да надхвърля максималната норма за прилагане, приложима за стопанството, която е установена в програмата за действие за нитратите.
3. За всяко стопанство трябва да се води план за наторяването, в който се описва редуването на културите на земеделската земя и планираното прилагане на оборски тор и други торове. Той трябва да бъде на разположение в стопанството всяка календарна година преди 1 март. Планът за наторяването съдържа най-малко следното:
а)
планът за редуването на културите, който трябва да посочва площта на парцелите с трева и на парцелите с други култури, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
б)
броят на животните, описание на системата за подслон на животните и системата за съхранение, включително обема на наличните съоръжения за съхранение на оборски тор;
в)
изчисление на произведените в стопанството азот и фосфор от оборски тор;
г)
количеството, видът и характеристиките на оборския тор, доставен извън стопанството или на стопанството;
д)
предвидимите потребности от азот и фосфор на културите във всеки парцел;
е)
резултати от анализа на почвата за състоянието ѝ по отношение на азот и фосфор;
ж)
видът на тора, които ще се използва;
з)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от оборски тор за всеки парцел;
и)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове за всеки парцел.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на каквито и да било промени в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
4. Всеки фермер води отчет за наторяването, включително информация, свързана с управлението на вложените количества азот и фосфор. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
5. За всяко пасищно стопанство, ползващо се от дерогация, фермерът приема, че заявлението, посочено в член 4, параграф 1, планът за наторяването и отчетите за наторяването могат да бъдат обект на проверка.
6. Всеки фермер, на който е предоставена дерогация, периодично извършва анализ на азота и фосфора в почвата за правилно наторяване.
Вземането на проби и анализът трябва да се извършват най-малко веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от стопанството, като се отчитат редуването на културите и почвените характеристики.
Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
Резултатите от анализа на азота и фосфора в почвата са на разположение в стопанството, ползващо се от дерогация.
7. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на трева.
Член 6
Управление на земята
1. 80 % или повече от площта на стопанствата, налична за прилагането на оборски тор, се култивират с трева.
2. Фермерите, ползващи се от индивидуална дерогация, изпълняват следните мерки:
а)
временните тревни пасища върху песъчливи почви се орат напролет;
б)
на разораните тревни площи, независимо от вида на почвата, веднага следва култура с висока потребност от азот;
в)
редуването на култури не включва зеленчукови и други растения, които фиксират атмосферния азот.
3. Параграф 2, буква в) обаче не се отнася за детелината в тревни площи, в които тя заема под 50 %, нито за други зеленчукови растения, засети заедно с тревата.
Член 7
Мониторинг
1. Компетентният орган гарантира, че за всяка област се изготвят и актуализират ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, процента на животните и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация, както и карти на местното земеползване.
2. На почвата, повърхностните води и подземните води се извършва мониторинг, за да се осигурят данни за концентрацията на азот и фосфор във водата в почвата, за минералния азот в почвения профил и концентрацията на нитрати в подземните и повърхностните води, както с дерогация, така и без дерогация. Мониторингът се извършва на ниво земеделски участък и в селскостопанските водосбори, обект на мониторинг. Мониторинговите пунктове обхващат главните видове почви, практики за наторяване и култури.
3. Засилен мониторинг на водите се извършва в селскостопанските водосбори, разположени в близост до най-уязвимите водни обекти.
4. В стопанствата, ползващи се от индивидуални дерогации, се извършват проучвания за местното земеползване, редуването на културите и селскостопанските практики. Събраната информация и данните от анализа на хранителните вещества, посочени в член 5, параграф 6, и от мониторинга, посочен в параграф 2 от настоящия член, се използват за изчисляване по съответния модел на количеството на изпуснатите нитрати и фосфор от стопанствата, ползващи се от дерогация.
Член 8
Проверки
1. Компетентните органи гарантират, че всички заявления за дерогация преминават през административна проверка. Когато от проверката стане ясно, че условията по членове 5 и 6 не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. Въвежда се програма за инспекции на място, които се основават на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общи проверки на случаен принцип на прилагането на законодателството, което изпълнява Директива 91/676/ЕИО. Инспекциите на място обхващат най-малко 5 % от стопанствата, ползващи се от индивидуална дерогация, по отношение на условията, посочени в членове 5 и 6 от настоящото решение. Когато проверката покаже несъответствие, фермерът се уведомява за това. В такъв случай искането за дерогация за следващата година се счита за отхвърлено.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 9
Докладване
Компетентните органи представят всяка година най-късно до месец юни доклад, съдържащ следната информация:
а)
карти с процента на стопанствата, процента на добитъка и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всяка област, както и картите на местното земеползване, посочени в член 7, параграф 1;
б)
резултатите от мониторинга на подземните и повърхностните води по отношение на концентрацията на нитрати, включително информация за тенденциите в качеството на водите както с дерогация, така и без дерогация, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите съгласно член 7, параграф 2 от настоящото решение;
в)
резултатите от мониторинга на почвите по отношение на концентрацията на азот и фосфор във водата в почвата и минералния азот в почвения профил, както с дерогация, така и без дерогация, както е посочено в член 7, параграф 2;
г)
резюме и оценка на данните, получени от засиления мониторинг на водите, посочен в член 7, параграф 3;
д)
резултатите от проучванията на местното земеползване, редуването на културите и на селскостопанските практики съгласно член 7, параграф 4;
е)
резултатите от изчисленията по съответен модел на количеството изпуснат азот и фосфор в стопанствата, ползващи се от индивидуална дерогация, съгласно член 7, параграф 4;
ж)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките, извършени на равнище стопанство, както и информация относно неизрядните стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и инспекциите на място съгласно член 8, параграфи 1 и 2.
Член 10
Прилагане
Настоящото решение се прилага в контекста на регламентите за определяне на уязвимите зони в Англия (SI 2013/2619), Шотландия (Scottish SI 2002 № 276 и Scottish SI 2002 № 546) и Уелс (SI 2013/2506 (W. 245) и в контекста на регламентите за изпълнение на програмата за действие в Англия (SI 2008/2349 и регламенти за изменение SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 и SI 2013/2619), Шотландия (Scottish SI 2008/298 и регламент за изменение Scottish SI 2013/123) и Уелс (SI 2013/2506 (W. 245).
Настоящото решение изтича на 31 декември 2016 г.
Член 11
Адресат на настоящото решение е Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2013 година.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2013. december 18.)
a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által Anglia, Skócia és Wales tekintetében kért eltérés engedélyezéséről
(az értesítés a C(2013) 9167. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(2013/781/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdése második albekezdésének első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok - például a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és nagy nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
A Bizottság a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által Anglia, Skócia és Wales tekintetében kért eltérés engedélyezéséről szóló, 2009. május 29-én elfogadott 2009/431/EK határozatában (2) bizonyos feltételek mellett, az Angliára (2008. évi 2349. rendelet), Skóciára (2008. évi módosított 298. rendelet) és Walesre (2008. évi 3143. rendelet) vonatkozó, 2012. december 31-i lejáratú cselekvési programok keretében hektáronként és évente legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó szerves trágya kijuttatását engedélyezte.
(3)
A 2009/431/EK határozattal engedélyezett eltérés 2010-ben 433 gazdaságot (425 gazdaságot Angliában, 6 gazdaságot Skóciában és 2 gazdaságot Walesben), 2011-ben 404 gazdaságot (396 gazdaságot Angliában, 7 gazdaságot Skóciában és 1 gazdaságot Walesben), 2012-ben pedig 390 gazdaságot (385 gazdaságot Angliában, 4 gazdaságot Skóciában és 1 gazdaságot Walesben) érintett. A 2009/431/EK határozattal engedélyezett eltérés Nagy-Britanniában 2009-2012 között megközelítőleg 110 000 számosállategységet (az összes számosállategység 0,9 %-át), 45 000 hektárnyi legelőt (az összes legelő 0,4 %-át) és 5 000 hektárnyi szántóföldet (az összes szántóföld 0,1 %-át) érintett.
(4)
2012. december 20-án az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújítása érdekében a 2009/431/EK határozatban foglalt feltételek mellett.
(5)
Az Egyesült Királyság a 91/676/EGK irányelv 5. cikkének megfelelően, az alábbi rendeletek útján cselekvési programokat hozott létre a 2013-2016 közötti időszak tekintetében: Angliában a nitrátszennyezés megelőzéséről szóló, 2008. évi SI 2008/2349 rendelet és az azt módosító SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 és SI 2013/2619 rendelet; Skóciában a nitrátérzékeny övezetekre vonatkozó cselekvési programról szóló, 2008. évi Scottish SI 2008/298 rendelet és az azt módosító Scottish SI 2013/123 rendelet; Walesben pedig a nitrátszennyezés megelőzéséről szóló, 2013. évi SI 2013/2506 (W. 245) rendelet.
(6)
A cselekvési programok hatálya alá tartozó kijelölt veszélyeztetett területek az SI 2013/2619 rendeletnek megfelelően Anglia teljes területének 58 %-át, a Scottish SI 2002 No. 276 és a Scottish SI 2002 No. 546 rendeletnek megfelelően Skócia teljes területének 14 %-át, illetőleg az SI 2013/2506 (W. 245) rendeletnek megfelelően Wales teljes területének 2,3 %-át teszik ki.
(7)
A benyújtott vízminőségi adatok tanúsága szerint Angliában a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációja a felszín alatti víztestek 85 %-ában 50 mg/l alatti, 60 %-ában 25 mg/l alatti. Walesben az átlagos nitrátkoncentráció a felszín alatti víztestek 95 %-ában 50 mg/l alatti, 87 %-ában 25 mg/l alatti. Skóciában az átlagos nitrátkoncentráció a felszín alatti víztestek több mint 87 %-ában 50 mg/l alatti, 62 %-ában 25 mg/l alatti. A felszíni vizeket illetően Angliában a megfigyelési pontok 59 %-ában 25 mg/l alatti, 8 %-ában 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációkat mértek. Skóciában és Walesben a megfigyelési pontok több mint 95 %-ában 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációkat mértek. Skóciában egy megfigyelési ponton sem mértek 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, Walesben pedig a megfigyelési pontok 1 %-ában mértek 50 mg/l feletti koncentrációt.
(8)
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kérelmének vizsgálata alapján, valamint a 2009/431/EK határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által javasolt mennyiség, azaz a hektáronként és évente legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó szerves trágya talajba juttatása az előírt szigorú feltételek betartása esetén nem fogja hátrányosan érintetni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesülését.
(9)
Az Egyesült Királyság által bemutatott igazoló dokumentumok szerint a javasolt évi 250 kg/ha, legelő állatállománytól eredő szerves trágyából származó nitrogénmennyiség legelőgazdaságokban való alkalmazását olyan objektív kritériumok indokolják, mint a nagy nettó csapadékmennyiség, a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és a nagy nitrogénfelvétellel párosuló magas fűhozam.
(10)
A 2009/431/EK határozat 2012. december 31-én hatályát vesztette. Annak érdekében, hogy az érintett mezőgazdasági termelők továbbra is igénybe vehessék az eltérést, indokolt kiterjeszteni a 2009/431/EK határozat időbeli hatályát.
(11)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság engedélyezi a 2012. december 20-án kelt levélben az Egyesült Királyság által Anglia, Skócia és Wales vonatkozásában kérelmezett eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete (2) bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában előírt mennyiségnél több szerves trágya kijuttatását az ebben a határozatban meghatározott feltételekkel.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amelynek trágyázásra alkalmas mezőgazdasági területe legalább 80 %-ban gyepterület;
b) „legelő állatállomány”: szarvasmarhák (a hízóborjak kivételével), juhok, szarvasok, kecskék és lovak;
c) „legelő”: állandó vagy időszakos legelőterület („időszakos”: e célra négy évnél rövidebb ideig alkalmazott);
d) „parcella”: különálló, a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületek csoportja.
3. cikk
Hatály
E határozat a legelőgazdaságokra a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott feltételek mellett egyedi alapon alkalmazandó.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők évente kérelmet nyújtanak be az illetékes hatóságokhoz.
(2) Az (1) bekezdésben előírt éves kérelem benyújtója a kérelem benyújtásakor írásban kötelezettséget vállal az 5. és a 6. cikkben előírt feltételek teljesítésére.
5. cikk
Szerves és egyéb trágyák alkalmazása
(1) A legelőgazdaság területén a földekre a legelő állatállománytól származó szerves trágyával - beleértve a maguk az állatok révén odakerülő trágyát is - évente kijuttatott nitrogén mennyisége nem haladhatja meg a hektáronkénti 250 kg-ot, figyelemmel a (2)-(7) bekezdés szerinti feltételekre is.
(2) A teljes kijuttatott nitrogénmennyiség nem haladhatja meg az adott növénykultúra várható tápanyagigényét, figyelembe véve a talajból származó utánpótlást is, és nem haladhatja meg a nitrogénnek a gazdaságra alkalmazandó legmagasabb kijuttatási szintjére vonatkozóan a nitrátokkal kapcsolatos cselekvési programban előírt mennyiséget.
(3) Minden gazdaságra vonatkozóan trágyázási tervet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a területen alkalmazott vetésforgót, valamint a szerves és egyéb trágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári év március 1-jére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban. A trágyázási tervnek tartalmaznia kell legalább a következőket:
a)
a vetésforgó terve, amely meghatározza és vázlatos térképen jelzi a legelők, valamint az egyéb növényi kultúrák parcelláinak területét és helyét;
b)
az állatállomány nagysága, az istálló- és a tárolási rendszer leírása, beleértve a szerves trágya tárolására rendelkezésre álló kapacitást;
c)
a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;
d)
a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;
e)
a növénykultúrák előre látható nitrogén- és foszforigénye parcellánként;
f)
a talaj nitrogén- és foszfortartalmával kapcsolatos talajvizsgálati eredmények;
g)
az alkalmazandó trágya jellege;
h)
a szerves trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon;
i)
a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon.
Amennyiben változik a mezőgazdasági gyakorlat, a tervet a változástól számítva hét napon belül felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy az kövesse a tényleges gyakorlatot.
(4) Minden mezőgazdasági termelő trágyázási nyilvántartást vezet, amelyben rögzíti a nitrogén- és foszforkijuttatással kapcsolatos adatokat. Ezt a nyilvántartást minden naptári évre vonatkozóan megküldi az illetékes hatóságnak.
(5) Az eltérés lehetőségével élő valamennyi legelőgazdaság tudomásul veszi, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem, a trágyázási terv, valamint a trágyázási nyilvántartás ellenőrzések tárgyát képezheti.
(6) A megfelelő trágyamennyiség alkalmazása érdekében az eltérés lehetőségével élő mezőgazdasági termelőknek rendszeres időközönként elemezniük kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmát.
Mintavételt és elemzéseket legalább négyévente, a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén kell végezni.
A gazdaság területének minden öt hektárja tekintetében legalább egy elemzésre van szükség.
Az eltérés lehetőségével élő gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel.
(7) A legelőt őszi megművelése előtt nem szabad szerves trágyával trágyázni.
6. cikk
Földgazdálkodás
(1) A gazdaság trágyázásra alkalmas földterületének legalább 80 %-át legelőként kell művelni.
(2) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdálkodók kötelesek:
a)
a homokos talajú időszakos legelőket tavasszal felszántani;
b)
bármilyen talajtípusú legelő esetében közvetlenül a felszántást követően magas nitrogénigényű növénykultúrát telepíteni;
c)
gondoskodni arról, hogy a vetésforgó ne tartalmazzon hüvelyeseket vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket.
(3) A (2) bekezdés c) pontja azonban nem vonatkozik a lóherére olyan legelők esetében, amelyek 50 %-nál kevesebb lóherét teremnek, továbbá olyan más hüvelyesekre, amelyek fűvel vannak alávetve.
7. cikk
Megfigyelés
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy minden körzet vonatkozásában elkészüljenek és évente frissüljenek a legelőgazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányát, valamint a helyi földhasználatot feltüntető térképek.
(2) A talaj, a felszíni vizek és a felszín alatti vizek megfigyelésével adatokat kell gyűjteni a felszín alatti vizek nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, valamint a felszín alatti és felszíni vizek nitrátkoncentrációjáról az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A megfigyelést a mezőgazdasági üzemek és a mezőgazdasági mintavételi területek szintjén kell végrehajtani. A megfigyelési pontokat úgy kell megválasztani, hogy azok leképezzék a jellemző talajtípusokat, trágyázási gyakorlatokat és növénykultúrákat.
(3) A leginkább veszélyeztetett víztestek közelében lévő mezőgazdasági mintavételi területeken a vizeket fokozott megfigyelés alatt kell tartani.
(4) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban a helyi földhasználatra, a vetésforgókra és a mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó felméréseket kell végezni. Az 5. cikk (6) bekezdésében említett tápanyagelemzésekből, illetve az e cikk (2) bekezdésében említett megfigyelésekből származó adatokat modellalapú számításokhoz lehet használni, amelyek célja, hogy felmérjék a nitrátkimosódás és a foszforveszteség nagyságrendjét az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban.
8. cikk
Ellenőrzések
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak valamennyi eltérésre vonatkozó kérelem hatósági ellenőrzéséről. Ha az ellenőrzés azt tárja fel, hogy az 5. vagy a 6. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul. A szántóföldi ellenőrzéseknek az e határozat 5. és 6. cikkében meghatározott feltételek szerinti egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 5 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben az ellenőrzés a megfelelés hiányát jelzi, arról a gazdálkodót értesíteni kell. Ebben az esetben a következő évi eltérés iránti kérelem elutasítottnak tekintendő.
(3) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérésnek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
9. cikk
Jelentéstétel
Az illetékes hatóságok minden év júniusáig jelentést nyújtanak be az alábbi tartalommal:
a)
minden körzet esetében a gazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányát, továbbá a helyi földhasználatot feltüntető térképek, a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően;
b)
a felszín alatti és felszíni vizek megfigyeléséből származó, a nitrátkoncentrációt jelző adatok, beleértve az eltérést alkalmazó és nem alkalmazó területek vízminőségének alakulására, valamint az eltérés vízminőségre gyakorolt hatására vonatkozó információkat, a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
c)
az eltérést alkalmazó, illetve nem alkalmazó területek felszín alatti vizeinek nitrogén- és foszforkoncentrációjára és a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmára vonatkozó talajmegfigyelés eredményei, a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
d)
a 7. cikk (3) bekezdésében említett fokozott megfigyeléséből származó adatok összegzése és értékelése;
e)
a helyi földhasználatra, a vetésforgókra és a mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó felmérések eredményei, a 7. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
f)
az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban a nitrátkimosódás és a foszforveszteség nagyságrendjét felmérő modellalapú számítások eredményei, a 7. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
g)
az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok szintjén végzett ellenőrzések alapján, továbbá a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk a hatósági és szántóföldi ellenőrzések alapján, a 8. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően.
10. cikk
Alkalmazás
E határozatot az angliai (SI 2013/2619), skóciai (Scottish SI 2002 No. 276 és Scottish SI 2002 No. 546) és walesi (SI 2013/2506 [W. 245]) érzékeny övezetek kijelölésére vonatkozó rendeletek, valamint a cselekvési program végrehajtásáról szóló angliai (SI 2008/2349 és az azt módosító SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 és SI 2013/2619), skóciai (Scottish SI 2008/298 és az azt módosító Scottish SI 2013/123) és walesi (SI 2013/2506 [W. 245]) rendeletek összefüggésében kell alkalmazni.
Ez a határozat 2016. december 31-én hatályát veszti.
11. cikk
Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.