РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1379/2014 НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него, и Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, класирани понастоящем в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Започване на антисубсидийното разследване
(2)
На 12 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антисубсидийно разследване“) (4), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(3)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 28 октомври 2013 г. Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна („APFE“) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на някои продукти от стъклено влакно и за съществена вреда, причинена от субсидирането, които бяха сметнати от Комисията за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния антисубсидиен регламент“) Комисията съобщи на правителството на КНР преди започване на разследването, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои продукти от стъклено влакно с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани правителството на КНР на консултации с цел изясняване на положението относно съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(5)
Правителството на КНР прие поканата за консултации, като впоследствие те се проведоха на 5 декември 2013 г. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно взе под внимание коментарите, направени от правителството на КНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите на 9 декември 2013 г. бе получено писмено изявление от правителството на КНР.
(6)
На правителството на КНР бе предложено провеждането на допълнителни консултации във връзка с допълнителните схеми, които бяха установени в хода на разследването. Правителството на КНР обаче не прие предложението, като заяви, че по отношение на тези схеми е предоставена недостатъчна информация.
3. Паралелно искане за частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки
(7)
Комисията получи искане за започване на частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки (5), обхватът на което е ограничен до проучване на вредата в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета („основния антидъмпингов регламент“). Искането е подадено на 28 октомври 2013 г. и от APFE от името на производители от Съюза, които представляват над 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно.
(8)
Като установи, че са налице достатъчно доказателства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 18 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антидъмпингово частично междинно преразглеждане“) (6), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент.
(9)
Един производител износител заяви, че съществуващите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета, са нищожни, доколкото се отнасят до него, и че настоящото разследване в рамките на преразглеждането по отношение на съществуващите мерки, наложени от посочения регламент, следва да бъде прекратено. Той заяви, че съществуващите мерки са в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като на въпросния производител износител е отказано индивидуално третиране съгласно разпоредбите на член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент, така както са съществували към момента на приемане на посочения регламент. В подкрепа на твърдението си той се позовава на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 (7).
(10)
Вследствие на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 бе изменен член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент (8). Това изменение се прилага по отношение на всички разследвания, започнати след влизането му в сила на 6 септември 2012 г. Що се отнася до производителите износители, обект на мерките, които вече са били в сила преди тази дата, Комисията публикува известие на 23 март 2012 г. (9), като прикани всички производители износители от държави с непазарна икономика да поискат преразглеждане, ако считат, че мерките, които се прилагат спрямо тях, следва да бъдат преразгледани предвид горепосочения доклад на Апелативния орган. Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 бе специално упоменат в посоченото известие. Комисията не е получила подобно искане за преразглеждане от този производител износител, нито пък производителят износител е поискал междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(11)
Поради това валидността на съществуващите мерки не се поставя под въпрос и твърдението се отхвърля.
4. Разследван период и разглеждан период, прилагани към двете разследвания
(12)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РП („разглеждания период“).
(13)
Анализите на вредата, проведени в рамките на антисубсидийното и на антидъмпинговото частично междинно преразглеждане, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете разследвания. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
5. Страни, засегнати от разследванията
(14)
В двете известия за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в двете разследвания. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и органите на КНР, известните вносители, доставчици и ползватели, търговци, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на двете разследвания и ги прикани да вземат участие.
(15)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си относно започването на двете разследвания и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
6. Изготвяне на извадка
(16)
Комисията обяви в двете известия за започване, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 17 от основния антидъмпингов регламент и член 27 от основния антисубсидиен регламент.
6.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза, прилагана към двете разследвания
(17)
В двете известия за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията направи подбор на извадката въз основа на производството в Съюза и обема на продажбите на пазара на Съюза на сходния продукт по време на РП и на географското разпределение. Тази извадка се състоеше от производствените предприятия на трима производители от Съюза, разположени в Белгия, Франция и Словакия (10), които представляват около 52 % от общото производство на Съюза и 49 % от всички продажби на пазара на Съюза. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза. Комисията прикани заинтересованите страни да изразят становището си относно временната извадка.
(18)
По време на разследванията правителството на КНР изтъкна, че спрямо производителите от Съюза е приложена различна методология за изготвяне на извадката при първоначалното антидъмпингово разследване, в сравнение с прилаганата при настоящите разследвания, без това да е мотивирано. Правителството на КНР заяви i) че Комисията вече е направила подбор на извадка преди започването на разследванията, следователно Комисията е решила преди започването на разследванията, че е необходима извадка, ii) че по време на първоначалното разследване всички страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, е трябвало да предоставят информация на Комисията в рамките на 15 дни от започването на процедурата, докато в настоящия случай вече включените в извадката производители не са задължени да го направят, iii) че на страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, не е била предоставена в рамките на двете известия за започване никаква информация относно това каква информация трябва да представят, за да бъдат включени в извадката, и че не е била предоставена информация относно обема на производството и продажбите, осъществявани от включените в извадката производители, iv) че използваният критерий за подбор „настоящата извадка представлява най-големият представителен обем на производителите, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време“ не е включен в член 17 от основния антидъмпингов регламент и извадка, подбрана на тази основа, не е в съответствие с посочената разпоредба.
(19)
В двете известия за започване Комисията е обяснила, че с оглед на големия брой производители от Съюза и с цел разследванията да приключат в определените срокове, тя е прибягнала до изготвянето на извадка, като в същото време е предложила изготвянето на временна извадка. Същата методология, т.е. изготвянето на извадка, е използвана и в предишното разследване. Използването на временна извадка не променя методологията, а само дава възможност за по-голяма ефективност, тъй като позволява да се спести време, като същевременно се зачита в пълна степен правото на защита. Комисията определено е дала възможност на други производители от Съюза, които считат, че са налице причини, поради които следва да бъдат включени в извадката, да се свържат с Комисията, или на всички други заинтересовани страни да представят всякаква относима информация във връзка с извадката. При окончателната извадка следва да се вземат предвид всички получени коментари, ако има такива. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на предложената извадка, временната извадка беше потвърдена. Що се отнася до второто твърдение, производителите, които бяха временно подбрани, за да бъдат включени в извадката, са попълнили стандартния формуляр за изготвяне на извадката, който съдържа необходимата информация, за да може Комисията да направи подбор на временната извадка. Стандартният формуляр за изготвяне на извадката и отговорите са достъпни за разглеждане в неповерителното досие. Що се отнася до третото твърдение, страните, които пожелаха да бъдат включени, бяха приканени да се свържат с Комисията в срок от 15 дни от датата на публикуване на двете известия за започване, и те имаха възможност да се запознаят с неповерителното досие, в което се намират стандартните формуляри за изготвяне на извадката. В тези стандартни формуляри за изготвяне на извадката се съдържа информация за обема на производството и продажбите. Четвъртото твърдение също е неоснователно, тъй като в член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент ясно се посочва най-големият представителен обем, чието разследване е възможно в рамките на наличното време.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори заявлението си относно твърдяното процесуално несъответствие при подбора на извадката от производителите от Съюза преди започването на двете процедури и изтъкна следното: i) аргументите на Комисията за спазване на сроковете на разследванията не са обосновани, тъй като в член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент ясно се предвижда подбиране на извадка след започване на двете процедури и в съответствие с коментарите в рамките на три седмици от започването на двете процедури, ii) подбирането на временна извадка е дискриминационно или необективно и би действало като демотивиращ фактор за това други производители от Съюза да заявят интереса си, и iii) Комисията не е предоставила на другите производители от Съюза триседмичен срок за заявяване на интерес.
(21)
В член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент се посочва, че „се предпочита изготвянето на извадка след консултация и със съгласието на засегнатите страни, ако тези страни са се представили в рамките на три седмици от започването на разследването и в същия срок предоставят на разположение достатъчно информация“. Що се отнася до първото твърдение, основният антидъмпингов регламент и основният антисубсидиен регламент не възпрепятстват Комисията да предложи към момента на започване на процедурата подбирането на временна извадка, като страните се приканват да направят коментари по отношение на нея. Освен това, като се има предвид, че производителите от Съюза (или поне голяма част от тях) подкрепят жалбата, и като се вземе предвид информацията, получена от стандартните формуляри за изготвяне на извадката, Комисията е разполагала с необходимата информация по отношение на промишлеността на Съюза, за да направи подбор за временна извадка на етапа на започването на процедурата. Тази информация прави изготвянето на извадката от производители от Съюза различно от приложеното по отношение на производителите износители. Що се отнася до второто и третото твърдение, в известията за започване е посочено, че производителите от Съюза, които считат, че следва да бъдат включени в извадката, трябва да се свържат с Комисията в срок от 15 дни. Комисията не вижда по какъв начин това нарушава разпоредбите на основния регламент или може да се счита за дискриминационно, необективно и още по-малко демотивиращо.
(22)
Правителството на КНР заяви, че извадката не е представителна, тъй като в нея не е включено никакво дружество със значително производство за собствено потребление, и поради това част от местната промишленост просто не е била подложена на оценка.
(23)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката производители от Съюза определено са имали продажби за собствено потребление. Освен това правителството на КНР не е посочило кой производител от Съюза следва да бъде включен и кой следва да бъде изключен от извадката.
(24)
Един производител износител заяви, че извадката на производителите от Съюза не е представителна, тъй като нито един от включените в нея производители от Съюза не е произвеждал/продавал матове от нарязани влакна.
(25)
Включените в извадката предприятия на тримата производители от Съюза действително не са произвеждали матове от нарязани влакна, но са произвеждали матове от нишки, както и други основни видове продукти. Поради това бе счетено, че включените в извадката предприятия са представителни също и поради факта, че те са представлявали около 52 % от общото производство на Съюза, 49 % от всички продажби на пазара на Съюза и имат добро географско разпределение. Фактът, че една от многобройните разновидности на видовете продукти не е била произвеждана от включените в извадката производители от Съюза, не променя това заключение.
6.2. Изготвяне на извадка от вносители, прилагана към двете разследвания
(26)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в двете известия за започване.
(27)
Като се има предвид, че само двама несвързани вносители попълниха формуляра за извадката, изготвянето на извадка не е необходимо.
6.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР, прилагана към двете разследвания
(28)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известията за започване. Освен това Комисията се обърна към Постоянното представителство на КНР в Съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(29)
Осем производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент всички известни засегнати производители износители и органите на засегнатата държава бяха приканени да представят коментари относно временно подбраната извадка. Във връзка с това не бяха получени коментари. Поради това Комисията реши да запази предложената извадка, като всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(30)
Извадката от производители износители или групи от производители износители се състои от:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) и свързаните с него дружества; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) и Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Тези три дружества се наричат „Jiangsu Changhai Group“;
-
Jushi Group Co., Ltd, и свързаните с него дружества; Jushi Group Chengdu Co., Ltd и Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Тези три дружества се наричат Jushi Group.
(31)
Извадката представляваше 78 % от общия обем на експортните продажби от КНР за Съюза по време на РП, въз основа на отговорите във формулярите за извадката.
7. Отговори на въпросника и проверки на място
(32)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, на всички китайски производители износители, които поискаха такива, както и на включените в извадката производители от Съюза, на ползвателите и търговските сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в двете известия за започване.
(33)
Отговори на въпросника бяха получени от правителството, от тримата включени в извадката китайски производители износители, от тримата включени в извадката производители от Съюза, от 14 ползватели от Съюза и от двама несвързани вносители. Отговорът на един от ползвателите обаче не бе достатъчен и това не позволи на Комисията да извърши аргументиран анализ на представените данни, въпреки изпратените няколко напомнителни писма.
(34)
Освен това едно сдружение, „Glass Alliance Europe“, представляващо стъкларската промишленост, се представи като заинтересована страна от името на своите членове и представи становище относно своята позиция.
(35)
Писмени изявления бяха получени и от няколко сдружения на ползватели, по-специално от „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ и от „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, както и от Siemens Wind Power AG.
(36)
Освен това коментари бяха представени от Китайската търговска камара за внос и износ на продукти на леката промишленост и на занаятчийски продукти („CCCLA“).
(37)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, вредата и интереса на Съюза. Проверки на място в съответствие с член 16 от основния антидъмпингов регламент и с член 26 от основния антисубсидиен регламент бяха извършени в правителството на КНР и в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
3B Fibreglass SPRL, Белгия;
-
Owens Corning Fibreglass France, Франция;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Словакия.
Производители износители в КНР:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Търговци, свързани с производители износители, разположени в КНР:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Търговци, свързани с производители износители, разположени в Съюза:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Несвързани вносители:
-
Helm AG, Германия.
Ползватели:
-
Basell Polyolefine, Германия;
-
DSM, Нидерландия;
-
DuPont de Nemours, Белгия;
-
Exel Composites, Белгия;
-
Fiberline Composites, Дания;
-
Formax, Обединено кралство;
-
Polyone, Германия;
-
Vestas Wind Systems, Дания.
(38)
Правителството на КНР заяви в обобщен вид, че правото му на защита във връзка с достъпа до досието, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като в неповерителното досие е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или по изключение не са били посочени причините, поради които не се предоставя неповерително резюме.
(39)
Комисията счита, че неповерителното досие, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е съдържало достатъчно информация, за да позволи на заинтересованите страни да се запознаят с данните, които са използвани от Комисията в нейния анализ, и поради това твърдението бе счетено за неоснователно. Правителството бе уведомено за причините, поради които Комисията счита, че твърденията са неоснователни.
(40)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР, както и един производител износител заявиха още веднъж, че разпоредбата относно поверителността е използвана с твърде разширен обхват и е изисквала да бъдат оповестени видовете продукти, продавани от производителите от Съюза, както и общите количества по контролен номер на продуктите (КНП).
(41)
Комисията счита, че няма нарушение на правото на защита, тъй като в рамките на оповестяването всички производители износители са получили специфична информация за контролните номера на продуктите, произведени от включените в извадката производители от Съюза, които са били в конкуренция с КНР. Поради това твърдението беше отхвърлено.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(42)
Разглежданият продукт при двете разследвания е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета и описан в двете известия за започване, по-специално нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата („разглежданият продукт“ или „продуктите от стъклено влакно“), понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 (последният код заменя код 7019 31 10 от 1.1.2014 г.) и с произход от КНР.
(43)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(44)
Съществуват три основни вида продукти от стъклено влакно, които са обхванати от настоящата процедура - по-специално нарязани влакна (11), ровинги (12) и матове (13) (различни от стъклената вата). При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове.
2. Искания за изключване на продукти
2.1. Код по КН 7019 31 90
(45)
След публикуването на двете известия за започване CCCLA отбеляза, че в двете известия за започване е посочен код по КН 7019 31 10, докато жалбоподателят е посочил код по КН 7019 31 00, и че последният код вече не съществува. Тя заяви, че продуктите, които преди са били класирани в код по КН 7019 31 00, сега са класирани в два различни кода по КН: 7019 31 10 (мат от стъклено влакно от нишки) и 7019 31 90 (други видове мат от стъклено влакно). Като се има предвид, че настоящите разследвания обхващат някои продукти от стъклено влакно, CCCLA счита, че продуктите, класирани в код по КН 7019 31 90, а именно „мат от стъклено влакно без нишки“, следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт.
(46)
Това твърдение не е свързано с разглеждания въпрос, тъй като не се отнася до продукта, засегнат на първо място.
(47)
Жалбоподателят се позовава на код по КН ex 7019 31 00 и изрично посочва, че матовете от стъклена вата (т.е. другите матове или матовете от стъклено влакно без нишки) са изключени. Това е причината, поради която преди кода по КН има „ех“.
(48)
Двете известия за започване са публикувани през декември 2013 г. и в тях се посочва: „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“. Като се има предвид, че от 1 януари 2012 г. продуктите, класирани преди това в код по КН 7019 31 00 са били разделени в кодове по КН 7019 31 10 и 7019 31 90, известието за започване не включва „мат от стъклено влакно без нишки“, както е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“.
(49)
В настоящия регламент обаче е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 00“, като се има предвид, че двата кода по КН 7019 31 10 и 7019 31 90 са слети отново от 1 януари 2014 г., предвид факта, че код по КН 7019 31 90 е останал на практика празен (тъй като другите видове мат от стъклено влакно, а именно матовете от стъклена вата по-скоро се класират в код по КН 7019 39 00).
(50)
Поради това искането за изключване на код по КН 7019 31 90 не е от значение.
2.2. Тeкстурирани ровинги
(51)
Един ползвател поиска текстурираните ровинги (14) да бъдат извадени от обхвата на продукта поради факта, че те не се произвеждат от производителите от Съюза на стъклени влакна.
(52)
Три дружества в Съюза обаче бяха идентифицирани като производители на текстурирани ровинги с достатъчен капацитет за задоволяване на нуждите на пазара. При разследванията се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки възможните разлики в крайните приложения. Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(53)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че текстурираните ровинги следва да бъдат изключени, тъй като i) само един производител от Съюза доставя текстурирани ровинги на пазара в ограничени количества и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) поради факта, че текстурираните ровинги са различни от правите ровинги, тъй като последните имат по-добра якост в напречно направление при композитен профил, получен чрез пултрузия, и се получават чрез различен производствен процес и iii) противно на посоченото по време на първоначалното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на текстурираните ровинги.
(54)
По отношение на първото твърдение Комисията отново отбелязва, че има няколко производители в Съюза, които имат капацитет да задоволяват нуждите на пазара от текстурирани ровинги, но само една понастоящем продава този вид продукт. Аргументът на правителството на КНР, че само един производител в Съюза всъщност продава продукта, по-скоро е показател за наличието на вреда, тъй като това означава, че ползвателите са се преориентирали към други доставчици извън Съюза, по-специално от КНР.
(55)
Що се отнася до второто твърдение, процесът на производство на текстурираните ровинги е идентичен с този на „нормалните“ ровинги, с изключение на това че има един допълнителен етап на вкарване на въздух в ровинга, което изисква само относително евтино допълнително оборудване и не променя основните технически и физични характеристики на продукта. Текстурираният ровинг само изглежда до известна степен по-обемен от „нормалния“ ровинг.
(56)
По отношение на третото твърдение Комисията е възприела същия подход, както и при предишното разследване, когато текстурираните ровинги също са били част от разглеждания продукт и искането за тяхното изключване е било отхвърлено. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(57)
Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
2.3. Продукти, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на КНР
(58)
Правителството на КНР поиска продуктите, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на китайския внос (както е посочено в неповерителната версия на жалбата във връзка със субсидирането), да бъдат извадени от обхвата на продукта. Посочените продукти са нарязани влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) и матове.
(59)
WUCS имат ограничен срок на годност и изискват по-високи транспортни разходи поради допълнителното тегло на съдържанието на вода. Въпреки това WUCS се търгуват в световен мащаб. При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки някои разлики във външния вид и възможните разлики в крайните приложения. WUCS и матовете, подобно на другите видове на разглеждания продукт, се използват като материал за подсилване. Освен това твърдението на правителството на Китайската народна република, че някои китайски продукти от стъклено влакно все още не са налични в големи количества на пазара на Съюза, не изключва промяна в бъдещото поведение на стопанските субекти по отношение на износа на тези конкретни видове. Поради това искането тези продукти да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(60)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че i) само един производител от Съюза произвежда WUCS и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) производителите от Съюза не са претърпели никаква вреда от горепосочените продукти, тъй като промишлеността на Съюза е заявила в публичната версия на жалбата, че може да реализира печалба над 8 % - 10 % от тези продукти, iii) факта, че WUCS имат по-високо съдържание на вода, ограничен срок на годност и се получават чрез различен производствен процес и поради това във физическо и химично отношение са различни от нормалните нарязани влакна и iv) противно на посоченото по време на предишното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на WUCS и на матовете.
(61)
Първото твърдение се отхвърля, тъй като няколко производители от Съюза продават WUCS, и поради това не е изключено промишлеността на Съюза да понесе вреда по отношение на този вид продукт.
(62)
Що се отнася до второто твърдение, фактът, че някои видове продукти в определен момент във времето са рентабилни, не е достатъчна причина те да бъдат изключени. Освен това WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(63)
Що се отнася до третото твърдение, разглежданият продукт не се определя в зависимост от съдържанието му на вода. Поради това съдържанието на вода във WUCS не е основание за тяхното изключване. В допълнение процесът на производство на WUCS е същият като този за получаване на нарязани влакна за употреба при сухи процеси (DUCS), с изключение на един от производствените етапи, представляващ етапа на изсушаване.
(64)
Що се отнася до четвъртото твърдение, Комисията е възприела същия подход, както и при предишното антидъмпингово разследване, когато WUCS също са били част от разглеждания продукт. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(65)
Поради това искането WUCS да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
3. Сходен продукт
(66)
Подобно на предишното антидъмпингово разследване бе установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, както продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти са сходни продукти за целите на настоящите разследвания по смисъла на член 1, параграф 4 от основния антидъмпингов регламент и на член 2, буква в) от основния антисубсидиен регламент.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(67)
В Дванадесетият петгодишен план за национално икономическо и социално развитие на КНР се подчертава стратегическата визия на правителството на КНР за подобряване и насърчаване на ключовите сектори, в която е включено, наред с другото, производството на продукти от стъклено влакно. По-специално в глава 9 от Дванадесетия петгодишен план се посочва следното относно преобразуването и обновяването на преработващата промишленост:
„Ние ще насочим силите си към разработването на нови материали като фотоволтаичното стъкло, свръхтънкото субстратно стъкло, специалните стъклени влакна и специалните керамични материали“
.
(68)
В раздел 3 от глава 9 на горепосочения план относно технологичното модернизиране на предприятията по-специално се заявява, че правителството на КНР „… ще насърчава предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо“.
(69)
Освен това в глава 10, раздел 1 от същия план се посочва следното:
„При производството на нови материали целта ще бъде разработването на нови функционални материали, усъвършенствани структурни материали, влакна с високи показатели и изготвени от тях композитни материали, както и основни материали с общо предназначение“
.
(70)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е ясно посочено както в „Дванадесетата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“, така и в документа „Национален план за дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.)“.
(71)
Освен това в „Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“ (Решение № 9) по отношение на насърчаваната промишленост изрично е посочено „изтегляне на влакна от пещи за влакна от Е-стъкло […], разработване и производство на стъклени влакна с високи показатели и на продукти от тях“. Също така в „Каталога с насоки за отраслите с чуждестранни инвестиции“, в който се изброяват отраслите, в които се насърчават чуждестранните инвестиции (15), се посочва изрично производството на продукти от стъклени влакна и на специални стъклени влакна.
(72)
Правителството на КНР заяви, че тези планове представляват само насоки и не са обвързващи. Въпреки това в Дванадесетия петгодишен план е ясно посочено, че той е правно обвързващ:
„След обсъждане и одобрение от Националния народен конгрес настоящият план придобива правна сила“
.
(73)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че разглежданият продукт представлява единствено стандартните продукти от стъклено влакно (Е-стъкло), а не по-напредналите в технологично отношение стъклени влакна с високи показатели (стъклени влакна със специално предназначение или S-стъкло). Поради това разглежданият продукт от настоящото разследване попада извън обхвата на насърчаваните отрасли, тъй като сред тях са единствено произвеждащите специални стъклени влакна или влакна с високи показатели. Правителството на КНР се позовава, наред с другото, на Дванадесетия петгодишен план, в който се споменават само „влакната с високи показатели“ и „специалните стъклени влакна“.
(74)
На първо място, разглежданият продукт представлява някои продукти от стъклено влакно. В определението на продукта не се прави разграничение дали тези продукти са произведени от стандартни стъклени влакна (наричани по-долу Е-стъкло) или от специални стъклени влакна (S-стъкло). На второ място, нито една от заинтересованите страна не е представила искане за изключване на продукти, в което да се твърди, че специалните стъклени влакна не следва да бъдат част от обхвата на продукта. На трето място, правителството на КНР не е оспорило факта, че то е насърчавало разработването на „специални стъклени влакна“. Дори продуктите от стандартни стъклени влакна например са посочени като промишленост, по отношение на която чуждестранните инвестиции се насърчават (вж. съображение 71).
(75)
Във всеки случай дори ако се приеме, че само разработването на стъклени влакна с високи показатели (например S-стъкло) се насърчава от правителството на КНР, при разследването не бе открита никаква разлика между промишлеността за производство на стандартни стъклени влакна, от една страна, и промишлеността за производство на специални стъклени влакна, от друга страна. Напротив, всички продукти от стъклено влакно, независимо дали са изработени от Е-стъкло или от стъклени влакна с високи показатели, като S-стъкло, са произведени от една и съща промишленост за стъклени влакна. В това отношение Комисията установи по-специално, че всички включени в извадката китайски производители износители използват както стандартните стъклени влакна (Е-стъкло), така и стъклените влакна с високи показатели (например S-стъкло) в производствения си процес, и че не съществува механизъм за ограничаване на предоставената подкрепа, било то под формата на преференциални заеми или на предоставяне на права за земеползване, на една част от производството. Следователно изричното насърчаване на разработването на продукти от стъклено влакно с високи показатели не е причина от правна или фактическа гледна точка за изключване на промишлеността за производство на стъклени влакна от общата политическа стратегия за насърчаване на предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо.
(76)
От гореизложеното следва, че твърдението, според което разглежданият продукт не представлява част от насърчаваната промишленост, е неоснователно и поради това се отхвърля.
(77)
Освен това в „Решение № 40 на Държавния съвет за обнародване и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване““ (наричано по-долу „Решение № 40“, заедно с „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“) се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на нови видове промишленост (16).
(78)
Въпреки че в Решение № 40 не се посочва изрично промишлеността за производство на стъклени влакна или по-общо промишлеността за производство на нови материали, в решението се дават указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти и се предвижда да бъдат провеждани „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (17). Поради това може да се стигне до заключението, че разпоредбите на Решение № 40 са били приложими към промишлеността за производство на стъклени влакна.
(79)
Правителството на КНР заяви, че в Решение № 40 само се предполага, че насърчаваните отрасли следва да получават кредитна подкрепа „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“, и че не може да се направи извод, че тази подкрепа следва да се оказва на преференциална основа.
(80)
Разследването показа, че включените в извадката дружества са се възползвали от политиките на преференциално кредитиране. Някои от губещите предприятия са продължили да получават финансиране при преференциални условия. Поради това Комисията отхвърля твърдението на правителството на КНР, че кредитирането на промишлеността за производство на стъклени влакна се е извършвало „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“. Ключовият момент е, че съгласно Решение № 40 всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(81)
Освен това в националния план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.) се поема ангажимент „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(82)
Производството на продукти от стъклено влакно попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии в КНР. При разследването несъмнено бе установено, че някои от включените в извадката дружества са получили сертификат за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, като те биха могли да се ползват от преференциалното третиране, очертано в посочения по-горе национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.).
2. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
2.1. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към един производител износител
(83)
По време на проверката на място в едно от дружествата в КНР бе установено, че дружеството е подменило одитирания финансов отчет, който първоначално е представило на Комисията при отговора си на антисубсидийния въпросник. Дружеството не е оповестило доброволно тази информация и наличието на различен одитиран финансов отчет беше разкрито, едва когато от дружеството бе поискано да предостави оригинален екземпляр от финансовия отчет. Освен това новият отчет бе предоставен само на китайски език. Тъй като наличието на два комплекта одитирани финансови отчети е в нарушение на Международните стандарти за одит (№ 560: относно „последващи събития“), проверяващият екип подчерта, че това е сериозен въпрос, тъй като се пораждат съмнения относно достоверността на представените финансови отчети. Дружеството обясни, че одитираните финансови отчети, подадени първоначално при отговора на въпросника, са съдържали грешки и поради това са били заменени с нова версия, изготвена от същото одиторско дружество, на която е поставена задна дата и е издадена повторно със същия пореден номер като оригиналния доклад за финансовите отчети, който е бил унищожен.
(84)
След проверката на място и след като бе представен превод на „втория“ комплект финансови отчети, Комисията изпрати писмо на дружеството, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които счита, че някои от представените във въпросника данни не могат да се считат за проверени. Дружеството беше уведомено, че Комисията може да реши да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и му бе предоставена възможност да изрази своето становище.
(85)
Дружеството представи становището си както в писмена форма, така и по време на изслушването със служителя по изслушванията. В отговора си то посочи наличието на още един (трети) комплект одитирани финансови отчети (във формата, използван за дружествата, допуснати до борсова търговия). Макар че не изглежда да има съществени разлики между „втория“ и „третия“ комплект отчети, последният въпреки това е много по-подробен и изчерпателен. Той вече е бил изготвен и макар да е бил на разположение на дружеството по време на проверката на място (18), Комисията не е била информирана своевременно по време на проверката за съществуването на този финансов отчет. За разлика от другите финансови отчети в тази „трета“ версия са изброени изрично и подробно всички субсидии (включително тяхното правно основание), които дружеството е получило по време на РП. Поради това разглеждането на този финансов отчет по време на проверката на място би било много полезно с цел да се направи насрещна проверка на цялата предоставена информация относно индивидуалните схеми, по които дружеството е получило субсидиране.
(86)
Комплектът от одитирани финансови отчети е документ от основно значение, за да бъде възможно извършването на надлежна проверка на предоставената от дружеството информация на Комисията по отношение, наред с другото, на получените безвъзмездни средства, заемите, правата за земеползване, отсрочването на данъци и т.н.
(87)
Както е посочено по-горе, сътрудничеството от страна на дружеството не беше налице и това създаде сериозна пречка за надлежната проверка на информацията, предоставена на Комисията, поради което тя не можа да провери надлежно получената информация относно, наред с другото, равнището на получените от дружеството субсидии. Вследствие на това Комисията не можа да изготви достатъчно точни констатации, по-специално по отношение на равнището на получените субсидии.
(88)
Бе счетено, че дружеството е предоставило подвеждаща информация и не е оказало необходимото съдействие. Поради това Комисията реши да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Тъй като дружеството бе част от група, разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент бяха приложени към цялата група.
(89)
За установяването на равнището на субсидиране на групата обаче Комисията използва действителните данни на двете дружества от групата, които бяха оказали пълно съдействие и при двете разследвания, като информацията от тях бе счетена за надеждна във връзка с равнищата им на субсидиране. Що се отнася до дружеството в рамките на групата, предоставило подвеждаща информация, равнището на субсидиране бе определено въз основа на наличните факти. При установяване на равнището на субсидиране за посочения правен субект използваните от Комисията налични факти бяха най-високото равнище на субсидиране, установено за всяка схема за субсидиране за всички правни субекти, принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества, посочени в съображение 30, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(90)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че използваната методология за определяне на равнището на субсидиране на групата не е правилна. Той изтъкна, че тъй като маржът на субсидията на групата представлява сумата от най-високите маржове на субсидията, установени за всяка схема за субсидиране за всяко от оказалите съдействие дружества, равнището би следвало да бъде много по-високо.
(91)
Това твърдение се основава на недоразумение. Методологията, използвана за изчисляване на равнището на субсидиране, описана в съображение 89 по-горе, е приложена единствено по отношение на дружеството (в рамките на групата), предоставило подвеждаща информация, а не за групата като цяло. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(92)
Дружеството, предоставило подвеждаща информация, не е изнасяло разглеждания продукт. В рамките на групата износът на разглеждания продукт се е извършвал от едно от свързаните с него дружества. Последно споменатото дружество обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата. Поради това предоставената информация бе използвана за окончателните констатации на Комисията в рамките на посочената процедура.
(93)
След оповестяването производителят износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при прилагането на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(94)
На първо място, беше заявено, че в изпратеното до дружеството писмо, в което Комисията е изложила подробно причините за предложеното прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, въобще не е споменато, че информацията относно субсидиите не е могла да бъде проверена. Следователно Комисията не може да се позове на тази аргументация в своите окончателни заключения, тъй като на дружеството не е била дадена възможност да изложи становището си по този аргумент.
(95)
Това твърдение не може да бъде прието. В това писмо Комисията изрично е посочила, че „не може да се заключи, че информацията относно равнището на субсидиите, получени от [дружеството], е била проверена“. Във всеки случай дружеството е било напълно информирано за причините за прилагането на най-добрите налични факти в документа за окончателно оповестяване и му е била предоставена възможност да изрази становището си относно тях, което то също е направило.
(96)
На второ място, производителят износител заяви, че дори и Комисията да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, тя не следва да се позовава на данните на други дружества като основа за определяне на равнището на субсидиране, а по-скоро следва да се основава на реалния комплект от одитирани финансови отчети, тъй като това все още е „най-подходящата“ и „най-уместната“ информация относно равнището на субсидиране на дружеството.
(97)
Както е обяснено в съображения 83 - 88 по-горе, Комисията има сериозни съмнения относно достоверността на представените финансови отчети и поради това тя не би могла да се основава на тях при проверката на равнището на субсидиране за различните схеми и/или програми за субсидиране, като например преференциалните заеми и правата за земеползване, получени на занижени цени. Достоверните одитирани финансови отчети определено са от решаващо значение за проверката на точността и пълнотата на предоставената информация. Поради това Комисията трябваше да прибегне до най-добрите налични факти, за да определи равнището на субсидиране, което в този случай бе проверена информация относно съответните схеми за субсидиране от други оказали съдействие субекти. Поради това твърдението се отхвърля.
(98)
Дружеството освен това заяви, че Комисията погрешно е приложила международните счетоводни стандарти („IAS“) като критерий за отхвърляне на комплекта от заверени финансови документи. Според дружеството следва да се направи разграничение между функцията на комплекта одитирани финансови отчети и значението на международните счетоводни стандарти при оценка на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, в рамките на антидъмпинговите процедури, от една страна, и на антисубсидийните процедури, от друга страна. Нарушение на международните счетоводни стандарти не може да представлява причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(99)
Комисията отбелязва, че нарушението на международните счетоводни стандарти, което бе открито по време на разследването, само по себе си не е било причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Причината е фактът, че на Комисията са представени различни версии на комплекта от одитирани финансови отчети, което е породило съмнения относно тяхната достоверност и поради това Комисията е стигнала до заключението, че другата информация относно равнището на субсидиране не би могла да бъде проверена. Поради това твърдението се отхвърля.
(100)
Дружеството също така заяви, че използваната от Комисията методология за изчисляване на неговия марж на субсидията, състояща се в приемането на най-високата изравнителна ставка за всяка схема, установена по отношение на всеки оказал съдействие правен субект (а не всяка група) е необоснована. Дружеството заяви, че тази методология има недостатъци, тъй като дружествата в рамките на една и съща група може да решат да концентрират субсидиите в един конкретен субект в полза на цялата група.
(101)
Както е обяснено в съображение 89, при изчисляване на равнището на субсидиране в рамките на групата, Комисията е използвала действителните данни на две други дружества от групата, които са оказали съдействие при двете разследвания при изчисляване на равнището на субсидиране за цялата група. Наличните факти се отнасят само до един правен субект в рамките на групата, който е предоставил подвеждаща информация. За да определи равнището на субсидиране на правен субект в рамките на групата, Комисията е установила, че е най-целесъобразно изчисленията да се основават на същото равнище в рамките на корпоративната структура и да бъде взето предвид най-високото равнище на субсидиране, установено за всеки от правните субекти (в рамките на групата, ако е приложимо), принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към държавните банки
(102)
На Комисията не бе оказано съдействие от страна на държавните банки в КНР. Те бяха приканени да предоставят необходимата информация за целите на антисубсидийното разследване чрез попълване на въпросник. Поради това Комисията уведоми правителството на КНР, че смята да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент по отношение на информацията, свързана с държавните банки.
(103)
В отговор на писмото на Комисията и на последващото оповестяване правителството на КНР възрази относно прилагането на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, доколкото то засяга информацията, поискана от държавните банки. То заяви, че правителството на КНР е предоставило голямо количество информация в рамките на настоящото разследване. Комисията обаче установи, че тази информация не може да замести изцяло отговора от страна на държавните банки на специалните въпросници. Правителството на КНР не оспори факта, че държавните банки не са представили отговор на въпросника, нито че тези банки са държавна собственост. Поради това се наложи за своите констатации по отношение на държавните банки Комисията да разчита на наличните факти.
3. Разследвани схеми
(104)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, които включваха въпросници, предназначени за държавните банки, и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно схемите, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на промишлеността за производство на стъклени влакна. Бяха разследвани следните схеми:
а)
Преференциално кредитиране по политиките, гаранции и застраховки за промишлеността за производство на стъклени влакна:
-
Преференциално кредитиране по политиките
-
Програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
Експортни гаранции и застраховки за нови материали
-
Ползи от достъпа до офшорни холдингови дружества и изплащане на заеми от правителството
б)
Програми за отпускане на безвъзмездни средства:
-
Субсидии за развитието на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“ и за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“
-
Безвъзмездни средства от централното правителство
-
Безвъзмездни средства от субцентралното държавно управление
-
Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong
в)
Държавни доставки на ресурси на занижени цени („LTAR“)
-
Държавни доставки на електрическа енергия
-
Държавни доставки на вода
-
Държавни доставки на суровини
-
Предоставяне от държавата на земя на занижени цени
г)
Програми за освобождаване и намаляване на подоходно облагане и други преки данъци
-
Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка „Two Free, Three Half“ за предприятия с чуждестранно участие („ПЧУ“)
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ориентирани към износ ПЧУ
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходния данък, за ПЧУ въз основа на географското им местоположение
-
Освобождаване от местен подоходен данък и програми за намалени данъчни ставки за производствени ПЧУ
-
Данъчни облекчения за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
-
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от ПЧУ
-
Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
-
Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии
-
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии при участието им в определени проекти
-
Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
-
Данъчни програми на провинция Guangdong
-
Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
Намалени ставки на корпоративния данък
д)
Програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ПЧУ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
4. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
4.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(105)
Констатациите по отношение на държавните банки бяха направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, както е обяснено в точка В.2.2.
б) Правно основание
(106)
Кредитирането при преференциални условия в КНР е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“) (2003 г.), Общи правила относно кредитирането, публикувани от Китайската народна банка („КНБ“) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
Съществуване на субсидия
(107)
Въпреки че китайските органи предоставиха твърде ограничена информация относно дяловото участие/собствеността на банките в КНР, при разследването въз основа на наличните факти се установи, че китайският финансов пазар се характеризира със значително държавно влияние и контрол. При извършването на анализа дали банките притежават, разполагат с държавна власт или я упражняват (т.е. дали са публични органи), Комисията използва цялата налична информация не само във връзка с държавната собственост в банките, но и във връзка с други характеристики, като например присъствието на държавни служители в съвета на директорите, държавното влияние и контрол върху дейностите на банките, изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси и дали банковите образувания са създадени с нормативен акт.
(108)
От наличната информация се стигна до заключението, че държавните банки, които са изцяло държавна собственост, и са със съвет на директорите, който е доминиран от правителството на КНР, имат най-голям пазарен дял и са основните участници на китайския финансов пазар. Държавните банки са обект на правни норми, които изискват от тях, inter alia, да провеждат кредитната си дейност в съответствие с нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (19) или да отдават приоритетно значение на развитието на отраслите в областта на високите и новите технологии (20).
(109)
Друг признак за намесата на държавата на китайския финансов пазар е ролята, която КНБ играе при определянето на специфичните ограничения по отношение на начина, по който се определят и променят лихвените проценти (21). От финансовите институции се изисква да отпускат заеми при лихвени проценти, които са в определени рамки спрямо референтния лихвен процент на КНБ. За заемите, отпускани при преференциални условия, не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Ограниченията по отношение на лихвените проценти по заемите и наложените прагове на лихвените проценти по депозитите водят до положение, при което банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да отпускат заеми на избраните промишлени отрасли при изгодни лихвени проценти в съответствие с правителствената политика, при която от банките се изисква активно да подкрепят някои насърчавани и/или високотехнологични отрасли, като промишлеността за производство на стъклени влакна.
(110)
Комисията поиска разяснения от правителството на КНР относно определението и формулировката в циркуляр № 251, както и относно съществувалото преди това законодателство (Циркуляр на КНБ относно разширяването на обхвата на вариация на лихвения процент по заемите, отпускани от финансовите институции - YinFa № 250, 2003 г.). Както обаче е описано в точка В.2.2 по-горе, правителството на КНР не представи тези циркуляри. Правителството на КНР заяви обаче, че циркуляр № 250 е отменен с циркуляр № 251 и че минималният праг на лихвените проценти по кредитите е премахнат, считано от юли 2013 г., и поради това в банковия сектор няма държавна намеса.
(111)
Премахването на минималния праг на лихвените проценти по кредитите обаче е извършено по време на разследвания период. Съответно КНБ е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти от държавните банки през основната част от разследвания период. Освен това при разследването не бе установено наличието на някакъв непосредствен ефект от това премахване върху заемите, получени от включените в извадката производители. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през разследвания период, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита държавните банки за публични органи.
(112)
Констатациите, направени в хода на антисубсидийните разследвания относно слънчевите панели (22) и слънцезащитното стъкло (23), при които беше установено, че държавните банки в КНР действат като публични органи (вж. съображения 158 - 168 от регламента относно слънчевите панели и съображение 73 от регламента относно слънцезащитното стъкло), също така са налични факти от настоящото разследване по отношение на статута на държавните банки като публични органи. Тези факти са обобщени, както следва:
-
държавните банки имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
-
въз основа на наличните факти държавните банки се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията по отношение на лихвените проценти, които могат да предлагат;
-
законът за банковото дело и други закони и нормативни уредби налагат на банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(113)
Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че държавните банки изпълняват правителствени функции от името на правителството на КНР, а именно задължително насърчаване на някои отрасли от икономиката в съответствие с държавното планиране и документите относно политиките. Обширното държавно участие в държавните банки потвърждава, че при изпълнението на своите публични функции банките се контролират от държавата. Правителството на КНР упражнява значителен контрол върху държавните банки посредством всеобхватната му намеса във финансовия сектор и изискването към държавните банки да следват неговите политики. Поради това държавните банки се считат за публични органи, защото те притежават държавна власт, разполагат с нея и я упражняват.
(114)
След оповестяването правителството на КНР оспори това заключение, като заяви, че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че държавните банки са публични органи. Комисията е удовлетворена, че изложените в горепосочените съображения факти обосновават заключението, че държавните банки са публични органи.
(115)
Докато огромното мнозинство от заемите, получени от включените в извадката производители износители, са предоставени от държавни банки, при разследването бе установено, че малка част от заемите са предоставени от частни банки. Поради това Комисията извърши анализ относно това дали правителството на КНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на стъклени влакна по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
(116)
В член 34 на Закона за банковото дело се посочва, че на банките се дават също така указания да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (24).
(117)
Разследването показа по отношение на включените в извадката производители износители, че лихвените проценти, прилагани от държавните и частните банки, по принцип са на много сходни равнища. Това показва, че държавните банки, които са основните действащи лица на банковия и кредитния пазар в КНР, определят равнищата на лихвените проценти и че частните банки просто се съобразяват с тези проценти, определени от държавните банки (публични органи).
(118)
При тези обстоятелства се стигна до заключението, че частните банки не определят своите проценти независимо от намесата на държавата и че стратегията относно кредитирането на частните банки се ръководи от правителството на КНР.
(119)
След оповестяването правителството на КНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „Комисията намира в член 34 смисъл, който очевидно не съществува в него“. Правителството на КНР насочи вниманието на Комисията към други членове на Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, целта на които е да се гарантира, че заемите се отпускат без намеса и след извършване на кредитна оценка.
(120)
Комисията признава, че тези членове съществуват, но счита, че те следва да се разбират и тълкуват предвид разпоредбите на член 34. В това отношение следва да се припомни, че нито правителството на КНР, нито съответните банки или включените в извадката дружества са били в състояние да докажат, че заемите са отпускани без намеса или след извършване на съответната кредитна оценка. Напротив, при разследването бе установено, че един от производителите износители е реализирал загуби, но независимо от това е успял да получи заеми от банки при нормални лихвени проценти без каквато и да е надбавка за риск, свързан с неговото затруднено финансово положение.
(121)
Поради това Комисията стига до заключението, че правителството упълномощава и възлага на частните банки да предоставят финансиране при преференциални условия по начин, подобен на използвания от държавните банки, и поради това е налице финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
Специфичност
(122)
Що се отнася до банките, предоставили заеми на оказалите съдействие производители износители, мнозинството от тях са държавни банки и в крайна сметка са под контрола на правителството на КНР. Сред тях са по-големите търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките в КНР, като Китайската банка за развитие, банка EXIM, Китайската земеделска банка, Китайската банка (Bank of China), Китайската строителна банка и Китайската промишлена и търговска банка.
(123)
Освен това Комисията отбелязва, че правителството на КНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой отрасли. Например в Решение № 40 се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на отрасли за производството на нови материали, а промишлеността за производство на стъклени влакна се смята за промишленост за производството на нови материали. Също така на всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите в областта на стъклените влакна. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(124)
Правителството на КНР заяви, че Комисията погрешно се е позовала на Решение № 40, тъй като разглежданият продукт не е класифициран като насърчавана промишленост. Освен това дори да се приеме, че промишлеността е насърчавана, правителството заяви, че позоваването на Решение № 40 не може да бъде разширено, така че да обхване дадена промишленост, която не е посочена в списъка в Решение № 9 („Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“).
(125)
Включените в извадката производители износители принадлежат към категориите „насърчавани отрасли“, както е установено по-горе (съображения 67 - 76), и към „отраслите в областта на високите и новите технологии“. Освен това, противно на твърдението на правителството, специалните стъклени влакна и продуктите от тях, както и пещите за производството на Е-стъкло изрично са изброени в глава XII, точка 6 от Решение № 9 (25). Поради това твърдението е необосновано.
Полза
(126)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството или заемите от частни органи, които правителството е упълномощило или на които е възложило тази дейност, се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
Необходимост от използване на референтна стойност
(127)
Комисията си постави за задача да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества износители през разследвания период. Някои от производителите износители са работили на загуба. Въпреки това те са успели да получат заеми от банки при референтния лихвен процент, без надбавка за риск, свързан с тяхното влошаващо се финансово състояние. Поради това Комисията имаше основания да постави въпроса дали заемите, отпуснати на дружества в областта на производството на стъклени влакна, са се основавали на добросъвестна оценка на риска, и дали лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(128)
Както е обяснено по-горе, тъй като заемите, предоставени от китайските банки, показват наличие на съществена държавна намеса в банковия сектор и не отразяват лихвените проценти, които са характерни за един функциониращ банков пазар, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по метода, описан по-долу. Освен това, поради липсата на съдействие от страна на правителството на КНР, Комисията прибягна и до използване на наличните факти, за да определи подходяща референтна стойност на лихвения процент.
(129)
При конструирането на подходяща референтна стойност за заемите в ренминби юани (RMB) се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара на банкови кредити и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да не се приема кредитоспособността на китайските износители такава каквато е, а да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
(130)
Това важи и за заемите в чуждестранни парични единици. Като референтна стойност бяха използвани издадените по време на РП корпоративни облигации с рейтинг „BB“ със съответни номинални стойности.
(131)
Както е обяснено по-горе, от правителството на КНР и от оказалите съдействие производители износители беше поискано да предоставят информация за кредитните политики на китайските банки и за начина на отпускане на заеми на производителите износители. Такава информация обаче не бе предоставена. С оглед на тази липса на съдействие и като се има предвид целият наличен набор от факти и в съответствие с разпоредбите на член 28, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент, се счита за целесъобразно на всички дружества в Китай да бъде даден единствено най-високият рейтинг по отношение на облигациите „Non-investment grade“ (спекулативен клас) (BB при Bloomberg), като към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка се добавят съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг.
(132)
Поради това за изчисляване на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества по време на РП, бе изчислена рискова премия, като бе използвана разликата между лихвените проценти по облигациите, емитирани от дружества с рейтинг BB, и облигациите, емитирани от дружества с рейтинг AAA (който представлява кредитният рейтинг на облигациите, емитирани от КНР), така както са регистрирани от Bloomberg. Тази рискова премия след това бе добавена към публикуваните лихвени проценти на КНБ за облигациите с рейтинг BB, като се вземе предвид срокът на заемите.
(133)
Ползата за производителите износители беше изчислена като разликата между действително платената лихва през РП от дружествата и лихвата, които би била платена, ако референтната стойност на лихвения процент е била приложена към заемите. Тази полза след това бе изразена като процент от общия оборот на всеки оказал съдействие производител износител.
(134)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че Комисията не е следвало да посочва каквато и да е референтна стойност за изчисляване на ползата, тъй като според него заемите са били предоставени при пазарни условия и поради това не е била реализирана никаква полза.
(135)
Както е обяснено в съображения 127 - 130, условията на пазара на банкови заеми в КНР са нарушени и поради това Комисията счита, че е напълно обосновано използването на референтна стойност.
(136)
Освен това правителството на КНР заяви, че изборът от страна на Комисията на тази конкретна референтна стойност не е било достатъчно мотивирано.
(137)
Комисията счита, че при конструирането на подходяща референтна стойност за заемите се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
г) Заключение
(138)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че по време на РП промишлеността за производство на стъклени влакна в КНР се е възползвала от заеми при преференциални условия както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на промишлеността за производство на стъклени влакна представлява субсидия по смисъла на основния антисубсидиен регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и възлагане от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(139)
С оглед на наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичен характер, посочената субсидия е подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(140)
В член 6, буква б) от основния антисубсидиен регламент се предвижда, че ползата от заемите при преференциални условия следва да се изчисли като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, при липсата на аргументирана оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(141)
Ползата беше изчислена за РП като разликата между действително платената лихва по време на този период и лихвата, която би била платена при използване на референтната стойност.
(142)
Един от производителите износители заяви, че при изчисляването на ползата Комисията е използвала погрешен лихвен процент, който действително е платен от дружеството по един заем. Това искане беше прието и Комисията преразгледа изчислението. Преразгледаното изчисление обаче не наложи промени на установения марж на субсидията.
(143)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Заеми при преференциални условия
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(144)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите схеми за преференциално кредитиране, посочени в раздел В.3 по-горе.
5. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(145)
По време на РП включените в извадката дружества не са се възползвали от финансово участие в рамките на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“, за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“ и „Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong“.
5.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни средства и безвъзмездни средства
а) Въведение
(146)
Включените в извадката дружества са получили еднократни безвъзмездни средства от различни публични органи на различно равнище, от които са реализирали полза по време на РП. Счита се, че тези безвъзмездни средства попадат в обхвата на твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства, тъй като в нея се твърди, че производители на стъклени влакна са получавали еднократни безвъзмездни средства от провинциалните и местните органи на управление и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставяни без адекватно аргументиране.
(147)
Комисията предложи да бъдат проведени консултации с правителството на КНР по отношение на тези специфични безвъзмездни средства.
(148)
Правителството на КНР се противопостави на провеждането на консултации с твърдението, че това не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението за СИМ“), тъй като такива консултации следва да се извършват преди започването на разследването, и че проверката на информацията относно всяка отделна схема би представлявало непропорционално бреме за китайските власти.
(149)
В повечето случаи тези безвъзмездни средства представляват незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на тях.
(150)
Въпреки това Комисията разследва по-специално една сравнително голяма сума безвъзмездни средства, предоставени на едно от включените в извадката дружества за целите на изграждане на общежития за неговите служители, като за тях се счита, че са свързани с твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства.
б) Заключение
(151)
Ad hoc характерът на безвъзмездните средства, посочени по-горе, показа ясно, че те не са били достъпни за други дружества и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни средства и при липсата на друга информация Комисията счете тези безвъзмездни средства за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, като по този начин е реализирана полза за засегнатия производител износител.
(152)
След оповестяването получилото безвъзмездните средства дружество заяви, че тези средства са му отпуснати за обновяване на дълготрайни активи, които се амортизират за период от 50 години. Поради това тази субсидия следва да бъде разпределена за период от 50 години, като при изчисляването на маржа на субсидията следва да се вземе предвид само 1/50 от нея, което съответства на ползата, получена по време на РП.
(153)
Дружеството не предостави никакви доказателства, обосноваващи период на амортизация от 50 години за инвестиции в дълготрайни активи - в настоящия случай става въпрос за сграда, използвана като спални помещения за персонала. Действителният срок на амортизация на дълготрайните активи на дружеството по принцип е много по-кратък и съответства на срок от 10 до 20 години. Въз основа на това ползата, произтичаща от посочените безвъзмездни средства, е пренебрежимо малка и поради това не следва да подлежи на изравнителни мерки.
6. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
6.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(154)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(155)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според правителството на КНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази схема ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(156)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по схемата „two free, three half“, след което, според правителството на КНР, прилагането на схемата е било преустановено. При всички положения нито едно от включените в извадката дружества не е предприятие с чуждестранно участие, което би могло да отговаря на условията за прилагане на посочената данъчна схема по време на РП.
г) Заключение
(157)
Включените в извадката дружества не са се ползвали от финансово участие в рамките на посочената програма по време на РП. При разследването освен това бе установено, че правителството на КНР действително е преустановило прилагането на схемата.
6.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(158)
Тази програма позволява на дружествата, които могат да докажат, че отговарят на определен набор от критерии, да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(159)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) от 2008 г. и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo [2008 г.] № 172), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985).
в) Констатации от разследването
(160)
Тази схема се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от правителството на КНР. За да отговарят на условията по тази схема, предприятията трябва да притежават основни неограничени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определени изисквания, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да съставляват 3 - 6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени в „Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.“
(161)
Беше установено, че някои от включените в извадката дружества са използвали тази схема и по този начин са плащали само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите по схемата, и следователно ще имат право да попълнят данните за корпоративния данък в данъчните си декларации в съответствие с този факт.
г) Заключение
(162)
Комисията счита, че тази схема представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР, което води до реализиране на полза за засегнатите дружества. Ползата за получателите се равнява на данъчната икономия.
(163)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите производители износители, включени в извадката, са получили такова сертифициране. От законодателството или органа, предоставящ безвъзмездните средства, не са установени обективни критерии за допускане до схемата.
(164)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност.
(165)
Комисията не приема това твърдение. Безвъзмездните средства се предоставят само на дружества със специфични характеристики (високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии), а не на всички видове промишленост и на всички отрасли. Освен това допускането също не е автоматично, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който се издава след процедура за преценка от страна на компетентния орган. Следователно схемата е специфична по своя характер.
(166)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(167)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
а) Въведение
(168)
Тази програма дава на дружествата право на данъчни кредити за закупуване на оборудване, произведено в рамките на страната, ако даден проект отговаря на промишлените политики на правителството на КНР. Към пределното увеличаване на данъчното задължение от предходна година може да се приложи данъчен кредит до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
б) Правно основание
(169)
Правното основание на тази програма са Временните мерки за данъчен кредит по отношение на данъците върху доходите за предприятия с цел инвестиция в произведено в рамките на страната оборудване за проекти за технологично обновяване от 1 юли 1999 г. и Известие на Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политиката в областта на данъчните облекчения и освобождаването от данъци върху доходите на предприятията по отношение на техните инвестиции при закупуване на произведено в страната оборудване, № 52 [2008 г.] на Държавната данъчна администрация, в сила от 1 януари 2008 г.
в) Констатации от разследването
(170)
Правителството на КНР заяви, че тази програма е преустановена от януари 2008 г. съгласно гореспоменатото Известие № 52. При разследването обаче бе установено, че едно от включените в извадката дружества се е възползвало от нея по време на РП.
г) Заключение
(171)
Тази програма представлява субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР. Тя предоставя полза на получателите съгласно член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, равностойна на данъчните икономии. Тази субсидия е специфична съгласно член 4, параграф 4, буква б) от основния антисубсидиен регламент, тъй като данъчната икономия зависи от използването на местни вместо вносни стоки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(172)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
(173)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази субсидия по време на РП за Jiangsu Changhai Group, възлиза на 0,2 %.
(174)
След оповестяването един производител износител заяви, че той не отговаря на изискванията за възползване от финансово участие по схемата „данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване“, тъй като не е дружество с чуждестранни инвестиции. Поради това Комисията погрешно е приела, че е получил полза по тази схема въз основа на наличните факти. Той също така заяви, че е установено наличието на незначителни грешки в изчисленията. И двете твърдения бяха приети и изчислението на маржа на субсидията бе съответно преразгледано.
6.4. Други схеми за освобождаване от преки данъци или програми за данъчни облекчения
(175)
Бе проведено разследване и относно данъчните облекчения за НИРД. Тази мярка обаче е била свързана с незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на нея.
(176)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
7. Програми в областта на косвените данъци и вносните мита
7.1. Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Въведение
(177)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на ПЧУ или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. За да се ползва от освобождаването, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските власти или от Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
б) Правно основание
(178)
Правното основание на тази програма е Циркуляр на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Известие на Министерството на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация относно коригирането на определени преференциални политики относно вносните мита, Обявление на Министерство на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и Каталог на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия - 2008 г.
в) Констатации от разследването
(179)
Всички включени в извадката дружества са се възползвали от тази схема.
г) Заключение
(180)
Счита се, че тази програма предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на правителството на КНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), като ПЧУ и други отговарящи на условията местни предприятия се освобождават от плащане на ДДС и/или митнически такси, които иначе биха дължали. Следователно програмата води до реализиране на полза за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият субсидията орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия, които инвестират в специфични категории дейности, определени изчерпателно от правните разпоредби и включени или в категорията на насърчаваните отрасли или в категория Б на ограничаваните отрасли съгласно Каталога с насоки за секторите за чуждестранни инвестиции и трансфер на технологии, или тези, които са в съответствие с Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата.
(181)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност. Правителството на КНР обаче не посочи никакви конкретни разпоредби в законодателството, които да подкрепят неговото становище, и не предостави никакви убедителни доказателства, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично.
(182)
Правителството на КНР, както и един от производителите износители заявиха също, че Комисията не може да налага изравнителни мерки върху всички възможни ползи от приспадане на ДДС, които може да са били получени от трите включени в извадката дружества, тъй като предоставяното в миналото освобождаване от ДДС вече не може да се ползва, считано от 2009 г. Следователно, дори ако се приеме среден период на амортизация от 5 до 10 години на въпросното внесено оборудване, възможността за възползване от твърдяната полза или би изтекла преди налагането на мерките, или е малко вероятно да е продължила да е налице през целия петгодишен период на прилагане на мерките.
(183)
Комисията отбелязва, че периодът на амортизация на част от внесеното оборудване е много по-дълъг от 10 години и в някои случаи би могъл да е 15 или 20 години. Във всеки случай Комисията не е налагала изравнителни мерки по отношение на полза, получена от закупено след 2009 г. вносно оборудване. Освен това правителството на Китайската народна република признава, че дружествата все още могат да се възползват от схемата „малко след“ налагането на мерките. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Приема се, че реализираната от получателите полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. С цел да се гарантира, че размерът на сумата, която подлежи на изравнителни мерки, обхваща само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на производителите износители.
(185)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
Дружество/група
Процент на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Други схеми за освобождаване от косвени данъци или програми за данъчни облекчения
(186)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от косвени данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
8. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
8.1. Доставки на суровини, доставки на електроенергия, осигуряване на вода
(187)
Не бе установено наличието на субсидии, свързани със закупуването на суровини, вода или електроенергия по време на РП от включените в извадката производители износители.
8.2. Предоставяне на права за земеползване
а) Въведение
(188)
Дружествата не могат просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(189)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че цялата земя е собственост на народа и не може да бъде закупувана или продавана, но в него се определят условията, при които на дружествата може да се продава правото за земеползване чрез тръжни процедури с явно и тайно наддаване или покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(190)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване и следователно цената да бъде определена по независим начин. Правителството на КНР обаче заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (земята е разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) то определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(191)
Правителството на КНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(192)
Във всеки случай, що се отнася до закупените от включените в извадката производители износители права за земеползване, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била определена по независим начин. Производителят износител, получил право за земеползване, е предложил началната цена, и тъй като е бил единственият участник в тръжната процедура, му е било предоставено правото за земеползване. След оповестяването правителството на КНР заяви, че не е съгласно с констатациите на Комисията, че няма функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР. То обаче не предостави никакви нови аргументи в подкрепа на това становище.
(193)
Констатациите от разследването потвърждават, че начинът за предоставяне и придобиване на земя в КНР е неясен и непрозрачен, а цените често са произволно определени от властите. Властите определят цените съгласно Системата за оценяване на градски терени, която ги задължава при определяне на цените на промишлените терени, освен с другите критерии, да се съобразяват с промишлената политика (29).
(194)
Също така в независимата публично достъпна информация се твърди, че земята в КНР се предоставя на цени, по-ниски от пазарните (30).
(195)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, определена от правителството на КНР. Правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референтна стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
(196)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на права за земеползване на китайските промишлени отрасли не съответства на пазарните условия (31).
г) Заключение
(197)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на правителството на КНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до реализиране на полза за дружествата. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(198)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и буква в) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, както е подробно обяснено в съображения 67 - 82. В член 18 от Решение № 40 ясно е посочено, че отраслите, които са включени в категорията „ограничавани“, нямат право на достъп до права за земеползване.
д) Изчисляване на маржа на субсидията
(199)
Ползата е разликата между платената цена за правото за земеползване и подходяща външна референтна стойност.
(200)
Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото равнище на икономическото развитие, БВП и икономическата структура в Китайски Тайпе и в по-голямата част от провинциите и градовете в КНР, където са установени оказалите съдействие производители износители;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
високата степен на развитие на промишлената инфраструктура в Китайски Тайпе и в много от провинциите в КНР;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и в Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на земята и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе, с тези в КНР; както и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(201)
След оповестяването правителството на КНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност, като заяви, че гъстотата на населението в Китайски Тайпе е много по-висока, отколкото в КНР, поради което положението по отношение на земята и цените в двете държави не е сравнимо. Комисията счита обаче, че поради множеството причини, изложени в предходното съображение, референтната стойност е избрана на разумна основа.
(202)
Освен това след оповестяването един от включените в извадката производители износители отбеляза, че използването на Китайски Тайпе не е уместно поради икономическото положение на провинцията, където той е установен, но не предложи някаква алтернатива. Той също така заяви, че физическата близост между КНР и Тайпе не следва да се счита за валиден критерий при избора на тази конкретна референтна стойност, но не успя да аргументира своето твърдение. Предвид липсата на алтернативни предложения за референтната стойност се потвърждава използването на Китайски Тайпе.
(203)
Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че цените на правата за земеползване в КНР за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе, ако преобладаваха пазарни условия.
(204)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВП, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правата за земеползване са валидни за срок от 50 години и се амортизират на тази основа, реализираната полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(205)
Процентът на субсидията, установен за предоставянето на земя на занижени цени, е както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Заключение относно субсидирането
(206)
Комисията изчисли за всяка схема размера на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всеки производител износител за РП.
(207)
За да определи посочените по-долу общи маржове на субсидията, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент след това бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РП.
(208)
След това размерът на субсидията на тон от разглеждания продукт, изнасян за Съюза по време на РП, бе изчислен и посочените по-долу маржове са изчислени като процент от стойността „CIF“ (стойност, застраховка и навло) на същия износ на тон.
(209)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния антисубсидиен регламент общият марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, се изчислява въз основа на общия среднопретеглен марж на субсидията, установен за оказалите съдействие производители износители, които са включени в извадката, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, подлежащ на разпоредбите на член 28, параграф 1.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Други оказали съдействие дружества
10,2 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(210)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 9, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(211)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе установено в границите от 530 000 до 580 000 тона. Комисията определи тези цифри въз основа на наличната информация относно промишлеността на Съюза, предоставена от APFE. Както е посочено в съображение 17, в извадката бяха подбрани три производствени предприятия на трима производители от Съюза, които представляват 52 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(212)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата/искането за преразглеждане, когато бяха оповестени действителните макроикономически показатели на жалбоподателите/заявителите, и на факта, че само много ограничен брой производители от Съюза не са част от жалбоподателите/заявителите, изглежда целесъобразно да не се оповестяват действителните обобщени макроикономически показатели, свързани с всички производители от Съюза, тъй като за всяка заинтересована страна би било възможно да разпознае липсващите специфични за дружествата числови стойности на неподалите жалба дружества/заявители.
(213)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР възрази по отношение на поверителното третиране и използването на диапазони от стойности за общото потребление на Съюза и за другите макроикономически данни относно показателя за вредата.
(214)
След получаването на искане в такъв смисъл и при наличието на основателна причина Комисията е задължена да опазва поверителните данни на производителите, които не са жалбоподатели. Оповестяването на точните макроикономически показатели би позволило идентифицирането на поверителните данни на такива производители и би навредило на интересите им. Поради това твърдението се отхвърля.
2. Потребление на Съюза
(215)
Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от APFE, и ii) вноса от трети държави въз основа на данните, извлечени от Евростат (COMEXT).
(216)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза (в метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо потребление на Съюза
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Индекс (2010 г. = 100)
100
97
101
103
Източник: данни, предоставени от APFE; Евростат (COMEXT)
(217)
Между 2010 г. и РП потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %.
(218)
След оповестяването на окончателните заключения един от ползвателите заяви, че потреблението на Съюза е спаднало с почти 30 % през 2009 г. В този смисъл той заяви, че увеличението от 3 % от 2010 г. насам е незначително. Комисията обаче не е определила това увеличение като значително, а е отбелязала, че потреблението се е повишило през разглеждания период.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия и субсидирания внос
(219)
Представеният по-долу анализ обхваща както дъмпинговия, така и субсидирания внос, като се вземат предвид същите включени в извадката производители в КНР и същия разследван период.
(220)
Обемът на вноса от КНР на разглеждания продукт се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в метрични тонове) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Индекс (2010 г. = 100)
65
100
72
82
86
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
110
127
132
Пазарен дял
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Индекс (2010 г. = 100)
87
100
73
81
83
Индекс (2009 г. = 100)
100
115
84
93
97
Източник: Евростат (COMEXT)
(221)
Обемът на вноса от КНР е намалял с 14 % през разглеждания период, а пазарният му дял - със 17 %. Въпреки това 2010 г. не е подходяща референтна година и тенденциите по отношение на вноса биха могли да се анализират по-точно, ако се вземе предвид и предходната 2009 г., както е показано в таблицата по-горе. 2010 г. се характеризира с наличието на значителни запаси от китайски продукти от стъклено влакно, принадлежащи на вносители от Съюза, натрупани преди налагането на временните мита през септември 2010 г. При разследването несъмнено бе установено, че през първите девет месеца на 2010 г. от КНР са били внасяни много по-големи количества от обичайните. Вносът от КНР е възлязъл на около 99 000 тона през 2009 г., докато през 2010 г. е бил над 152 000 тона, а след това е спаднал през 2011 г. до около 109 000 тона. Тенденцията ясно показва увеличаване на вноса след 2009 г. От 2011 г. обемът на китайския внос се е увеличил с 20 %, в резултат на което пазарният дял отново се е увеличил с 2 процентни пункта.
(222)
Няколко страни повториха твърденията си, че вносът от КНР и пазарният ѝ дял е намалял между 2010 г. и края на РП и че поради това не е доказано съществуването на значително увеличение на вноса, както се изисква от член 3, параграф 2 от антидъмпинговото споразумение и от член 15, параграф 2 от споразумението за СИМ. Освен това те заявиха, че 2009 г. не е подходяща референтна година поради следните причини: i) не е налице правно основание в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент и Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel е заявил, че „разследващ орган няма право да използва времеви подгрупи в рамките на определен период“, ii) не съществуват доказателства в подкрепа на твърдението, че вносът през 2010 г. е бил резултат от натрупване на запаси и iii) данните за 2009 г. не са били разглеждани в някой от другите аспекти, свързани с оценката на вредата, поради което оценката е необективна.
(223)
Що се отнася до първото и третото твърдение, в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент, които представляват приложимото законодателство, не се посочва подробно какъв период следва да се вземе предвид с цел анализиране на тенденциите. Поради това няма причина, поради която 2009 г. да не може да бъде взета предвид с цел анализиране на тенденциите по отношение на вноса от КНР. Това не прави анализа необективен, а напротив, така се допълва анализът, направен по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза. 2009 г. е взета предвид само по отношение на специфичните показатели за вредата, свързани с китайския внос, в допълнение към разглеждания период, както е обяснено по-горе в съображение 219. По отношение на останалите показатели за вредата няма обективна причина, поради която да не могат да бъдат взети изцяло под внимание всички години от разглеждания период.
(224)
Що се отнася до второто твърдение, ефектът от натрупването на запаси е показан много ясно в месечните данни за вноса, получени от базата данни, създадена в съответствие с член 14, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент (вж. графика 1 по-долу) (34). Преди налагането на временните мерки вносът на разглеждания продукт от КНР значително се е увеличил през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Това не съответства на подобно увеличение на потреблението, което показва, че този внос е извършен с цел натрупване на запаси в очакване на налагането на мерките. Правителството на КНР не предостави друго обяснение за това увеличение и поради това Комисията може основателно да приеме, че натрупването на запаси е извършено преди налагането на временните мерки в края на 2010 г. Това се доказва още повече от факта, че равнището на месечния внос от КНР в периода между временните и окончателните мерки (четвъртото тримесечие на 2010 г. и първото тримесечие на 2011 г.) е много ниско. Когато равнището на мерките е било понижено през окончателния етап (през март 2011 г.), месечните равнища на вноса са се увеличили отново до стабилно ниво.
Графика 1
Внос на разглеждания продукт от КНР (месечно количество)
Източник: база данни по член 14, параграф 6
3.2. Цени на дъмпинговия и субсидирания внос
(225)
Китайските цени на вноса (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променяли, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна цена CIF (EUR/тон)
911
877
892
834
Индекс (2010 г. = 100)
100
96
98
92
Източник: Евростат (COMEXT)
(226)
Китайските цени на вноса CIF (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променили от 911 EUR/тон на 834 EUR/тон по време на разглеждания период. Това представлява намаление от 8 % през разглеждания период.
(227)
Правителството на КНР и един от ползвателите заявиха, че сравнението на средните цени на вноса при липсата на анализ на продуктовия асортимент, е подвеждащо. Правителството на КНР заяви също така, че по-голямата част от вноса от КНР е представлявала най-евтиният вид продукт, т.е. ровингите.
(228)
Противно на това твърдение продуктовият асортимент е взет изцяло предвид в анализа, тъй като Комисията е направила сравнение на продажните цени на китайските производители износители с цените на включените в извадката производители от Съюза за всеки от видовете продукти. Същият подход е използван при първоначалното разследване.
(229)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска китайските цени на вноса за отделните видове продукти в таблица 3, като се има предвид, че данните за всеки от видовете продукти се използват за изчисленията на маржовете на подбиването на цените и на вредата.
(230)
Средната китайска цена на вноса от таблица 3 се използва, за да се покаже тенденцията през разглеждания период. За тази цел относно показването на тенденциите е целесъобразно използването на средните цени. За определянето на подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата бяха използвани данните за всеки от видовете продукти.
(231)
С цел да се определи подбиването на цените по време на РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки от видовете продукти на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по вид на продуктите на вноса на включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите за мита, антидъмпингови мита и разходите след вноса. Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид на продуктите по отношение на сделки, извършени на едно и също равнище на търговия. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от среднопретеглената цена франко завода на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа за един голям китайски износител за Съюза марж на подбиване на цените от 2 % въпреки настоящите антидъмпингови мерки (и митата), които бяха добавени към цената на вноса. Преобладаващата част от другия внос е осъществена при равнища на цените, които са сравними с цените на Съюза.
(232)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(233)
Твърдението беше обосновано и Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител (вж. съображение 440).
(234)
Няколко страни заявиха, че не е имало значително подбиване на цените по време на РП. Те изтъкнаха, че марж на подбиване на цените от 2 % за един износител е почти равно на равнището de minimis и не може да бъде счетено за значително. Освен това те се позоваха на практиката на Комисията, при която ограничено подбиване на цените или подбиване на цените от 6 % се приема, че не оказва въздействие върху общото равнище на цените в Съюза поради ограничения обем на износа.
(235)
Въпреки настоящите антидъмпингови мита все още е налице подбиване на цените. Позоваването на практиката на Комисията е подвеждащо. В случая с „тежката калцинирана сода (натриев карбонат)“ (35) е прието, че подбиването на цената в размер на 6 % на практика не оказва въздействие върху общото равнище на цените поради ограничения обем на вноса, комбиниран с пазарен дял от 1,4 % на държавата износител. За сравнение пазарният дял на КНР през РП е между 15 % и 20 %. В случая с „някои лазерни оптични четящи системи“ (36) става дума за ограничено подбиване на цената за разглеждания внос с оглед на i) значителното увеличение на потреблението на Съюза (129 %) и ii) естеството на разглеждания продукт, който е нехомогенен с наличие на голямо разнообразие от характеристики и технически разлики и е предмет на бързо развитие на технологиите. При настоящите разследвания пазарът на разглеждания продукт е от съвсем различно естество и следователно степента на подбиване на цената трябва да се разглежда в този конкретен пазарен контекст. Разглежданият продукт е основен хомогенен продукт за подсилване и се търгува на пазар, който е доста стабилен. Такъв пазар е по-чувствителен по отношение на ценовите разлики и дори една по-малка разлика в тях може да има значително въздействие върху пазара. Поради това фактът, че не е настъпило значително подбиване на цените, не променя заключенията на Комисията. Напротив, този елемент е взет напълно предвид при оценката. При всички положения всеки случай се разглежда сам за себе си и цялостната картина по отношение на вредата се състои от много показатели, като нито един от тях не може да има решаващо значение.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(236)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(237)
Както е упоменато в съображения 17 - 25, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(238)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата и в искането за преразглеждане, както и в последващите изявления, и извърши насрещна проверка, когато бе възможно, със статистическите данни. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(239)
Макроикономическите показатели са производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране.
(240)
Микроикономическите показатели са средни единични цени, производствени разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
5. Макроикономически показатели
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(241)
Промяната в годишното производство е обичайно явление за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, което води до по-голям обем на производството през предходната година, за да се натрупат запаси, и по-малък обем на производството през годината, в която пещта не функционира по време на възстановяването. Когато дадена пещ не функционира, за да бъде възстановена, производственият капацитет през същата тази година ще бъде по-малък.
(242)
Като се имат предвид тези уговорки, може да се каже, че през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Индекс
100
103
92
95
Производствен капацитет (в тонове)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Индекс
100
101
97
96
Използване на капацитета
84 %
86 %
81 %
84 %
Индекс
100
102
95
99
Източник: данни, предоставени от APFE
(243)
В контекста на нарастващо потребление на Съюза (с 3 %) производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт е намаляло с 5 % между 2010 г. и РП. Производственият капацитет също е намалял между 2010 г. и РП с приблизително 4 %. Използването на капацитета е останало сравнително стабилно през разглеждания период, с изключение на наблюдавания спад през 2012 г.
(244)
Между 2011 г. и 2012 г. се отбелязва спад на производството с 11 процентни пункта и спад на производствения капацитет с 4 процентни пункта. Това е резултат от преструктурирането на промишлеността на Съюза и затварянето на някои от заводите ѝ. Производителят на стъклени влакна Ahlstrom е прекратил производството си в края на 2011 г., а заводът в Италия на Owens Corning Vado Ligure е затворен през 2012 г., тъй като тези дружества не са били в състояние да се възстановят от дъмпинговия внос. Промишлеността на Съюза обаче счита, че след преструктурирането и повторното установяване на равнопоставени условия на конкуренция тази промишленост може да остане жизнеспособна, което обяснява защо промишлеността на Съюза все още инвестира във възстановяването на съществуващите пещи.
(245)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията се позовава на продължителност на живота на пещите, която е по-къса от средната, и че поради това инвестициите на производителите от Съюза и/или използването на пещите са в значителна степен неефективни.
(246)
Беше доказано, че решенията на промишлеността на Съюза за възстановяването на пещите са били взети въз основа на съображения, свързани с производството и енергийната ефективност. Нищо не показва, че продължителността на живота на пещите, така както се приема от включените в извадката производители от Съюза, не представлява добра практика в промишлеността и че не е била в съответствие с изискванията на продуктовия асортимент.
(247)
Няколко страни заявиха, че трябва да бъде конкретно разгледан период, който е по-дълъг от периода от 2010 г. до РП, поради разходите за възстановяване на пещите, които биха оказали влияние върху всички макро- и микроикономически показатели. Правителството на КНР заяви, че не са били предоставени данни или информация относно годините, в които производителите от Съюза са предприели операции по възстановяването на пещи.
(248)
Възстановяването на пещите е присъщо на промишлеността и се повтаря периодично. То е от съществено значение, за да се гарантира непрекъснатост на операциите и за поддържане на капацитета. Инвестициите в научноизследователската и развойна дейност са пряко свързани с оперативния капацитет и с възможността за разработване на пригодени към нуждите на клиентите продукти. Поради това тези инвестиции не са нещо изключително за разглеждания период. Независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството. Конкретната информация за отделните дружества, свързана с операциите по възстановяване, се счита за поверителна.
(249)
Един от ползвателите заяви също така, че промишлеността на Съюза е била в състояние да избегне каквото и да било отрицателно въздействие (от субсидирания и дъмпинговия внос), тъй като използването на капацитета е останало относително стабилно през периода от 2010 г. до края на РП.
(250)
Производството на сходния продукт е непрекъснат процес, който не може да бъде адаптиран към краткосрочните колебания в търсенето. Относително стабилното използване на капацитета трябва да се разглежда в светлината на намаляващия производствен капацитет. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(251)
Обемите на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза (на пазара на Съюза), както и обемите на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) и съответните пазарни дялове през разглеждания период са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на продажбите на свободния пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Индекс
100
94
96
99
Пазарен дял на продажбите на свободния пазар
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Индекс
100
96
95
97
Обем на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Индекс
100
114
123
121
Пазарен дял на продажбите на защитения от конкуренция пазар
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Индекс
100
117
122
118
Източник: данни, предоставени от APFE
(252)
По време на разглеждания период обемът на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза на продукти от стъклено влакно (т.е. на несвързани клиенти) леко е намалял с 1 %. Въпреки това на фона на ръста с 3 % на потреблението на Съюза това е довело до спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 58 % - 63 % през 2010 г. до 56 % - 61 % по време на РП. По-малкият обем на продажбите през 2011 г. е резултат от ефекта от натрупването на запаси от китайския внос през 2010 г., които постепенно са излезли на пазара през 2011 г.
(253)
През разглеждания период продажбите на защитения от конкуренция пазар на промишлеността на Съюза са представлявали между 11 % и 14 % от съвкупните продажби (свободен пазар и защитен от конкуренция пазар) на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Продажбите на защитения от конкуренция пазар имат тенденция към повишаване между 2010 г. и 2012 г., след което са се стабилизирали през РП. Увеличението на продажбите на защитения от конкуренция пазар между 2010 г. и 2011 г. е ограничено, ако се разглежда като абсолютни стойности.
5.3. Заетост и производителност
(254)
През разглеждания период заетостта и производителността на производителите от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Брой на служителите
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Индекс
100
97
95
89
Производителност (единица/служител)
153
163
150
164
Индекс
100
106
98
107
Източник: данни, предоставени от APFE
(255)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза се е опитвала да рационализира производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи. През разглеждания период броят на служителите действително е намалял с 11 %.
(256)
Съчетаното въздействие на промяната в броя на служителите и обема на производството през същия разглеждан период е довело до увеличаване на производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, със 7 % между 2010 г. и РП.
5.4. Растеж
(257)
Както е посочено в съображение 217 по-горе, през разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %. Като се има предвид големият брой приложения на сходния продукт, промишлеността на Съюза и ползвателите очакват, че този модел на растеж ще продължи и в близко бъдеще.
5.5. Размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(258)
Промишлеността на Съюза е понесла вреда вследствие на дъмпинговия внос от КНР до 2011 г., когато митата са влезли в сила. Митата, които са в сила по отношение на вноса от КНР, са замислени така, че да осигуряват равнопоставени условия, които да позволят на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от понесената вреда.
(259)
Досега обаче това не е станало. Промишлеността на Съюза понастоящем отново реализира загуби и продължава да губи пазарен дял, въпреки увеличението на потреблението в Съюза. Вносът от КНР е продължил да бъде на много ниски цени и неговият пазарен дял се е увеличил. Пазарният дял на китайския внос през разследвания период е бил 3 процентни пункта над равнището преди налагането на митата (37). Промишлеността на Съюза е преструктурирала и затворила някои от заводите си (вж. съображение 244 по-горе). Но явно не е постигнато възстановяване от предишния дъмпинг.
(260)
Предвид цените, пазарния дял и обема на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР, и като се отчетат съществуващите дъмпингови маржове (9,6 % и 29,7 %) (38), въздействието върху положението на промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(261)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, възстановяването от предишно субсидиране не е от значение за оценката.
6. Микроикономически показатели
6.1. Цени
(262)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени в Съюза на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Продажни цени на свободния пазар и на защитения от конкуренция пазар в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна единична продажна цена франко завода на свободния пазар в Съюза (EUR/тон)
1 061
1 144
1 070
1 035
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
101
98
Средна единична продажна цена франко завода на защитения от конкуренция пазар в Съюза (EUR/тон)
1 006
1 031
1 027
989
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
102
98
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(263)
Единичните продажни цени на свободния пазар са намалели с 2 % през разглеждания период. Тъй като временните мита са влезли в сила през септември 2010 г., промишлеността на Съюза е имала възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %.
(264)
Що се отнася до единичните продажни цени на защитения от конкуренция пазар (тоест трансферните цени), те са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на свободния пазар, при която промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени на защитения от конкуренция пазар през 2011 г., като след това тези единични продажни цени са намалели с 4 %.
6.2. Средни производствени разходи за единица продукция
(265)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производствени разходи за единица продукция
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
964
990
1 032
976
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
107
101
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(266)
Средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили между 2010 г. и 2012 г. След 2012 г. средните производствени разходи за единица продукция отново са намалели почти до равнището от 2010 г. Върховата стойност през 2012 г. се дължи на особеното положение по отношение на инвестициите на един от включените в извадката производители от Съюза. През целия разглеждан период средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили само с 1 %.
(267)
Няколко ползватели заявиха, че положението на дадено дружество не следва да служи като обосновка за общи заключения. Заключението относно производствените разходи за единица продукция е, че те са относително стабилни. Върховата стойност от 2012 г. не е довела до промяна на общите заключения.
(268)
Производствените разходи за единица продукция се основават на общия обем на производството на включените в извадката производители от Съюза. Единичната продажна цена в таблица 7 се основава на продажбите в Съюза на несвързани клиенти. Следователно двата показателя имат различна основа и не са пряко съпоставими.
(269)
След оповестяването на окончателните заключения CCCLA заяви, че от първостепенна важност е Комисията да предостави достатъчно сравними данни, за да се прецени дали промяната в производствените разходи би могла да обясни лекото намаление на продажните цени на Съюза.
(270)
Тези два показателя имат различна основа и докато абсолютните стойности не са пряко сравними, то техните тенденции са такива.
6.3. Разходи за труд
(271)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на служител
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна работна заплата на служител (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
104
106
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(272)
По време на разглеждания период се наблюдава тенденция на постепенно увеличаване (+ 6 %) на средните разходи за труд на служител. Това е било в съответствие с индекса на разходите за труд в държавите, в които са разположени включените в извадката производители (39).
6.4. Материални запаси
(273)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Материални запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Запаси в края на периода (в тонове)
18 539
46 585
50 198
52 805
Индекс (2010 г. = 100)
100
251
271
285
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(274)
Запасите в края на периода първоначално се увеличават значително през 2011 г., а след това продължават да нарастват през разглеждания период.
(275)
Правителството на КНР заяви, че промените в запасите, отчетени в предоставените от APFE данни, показват наличието на недекларирани продажби, а не наличието на вреда, когато биват съпоставени с китайския внос.
(276)
Това твърдение не следва да се взема предвид. Комисията извърши анализа на микроикономическите показатели, като например равнищата на запасите, въз основа на действителните данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Разследването на включените в извадката производители от Съюза не показа наличието на недекларирани продажби.
(277)
След оповестяването на окончателните заключения един ползвател заяви, че 2010 г. не е подходяща референтна година, тъй като равнищата на запасите са били необичайно ниски в сравнение с периода от 2006 г. до октомври 2009 г. (разследвания период в рамките на първоначалното антидъмпингово разследване).
(278)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката субекти в рамките на настоящите разследвания са различни от включените в извадката при предишното разследване и поради това данните не са сравними. Комисията ограничи своята проверка до разглеждания период, по-специално по отношение на микроикономическите данни, и не разполага с данни по отношение на равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза през периода, предшестващ разглеждания период. Правителството на КНР заяви, че равнищата на запасите през 2011 г. също са по-високи с оглед на намалението от 3 % на потреблението на Съюза през същата година. Този елемент обаче не оказва въздействие върху тенденцията през разглеждания период.
6.5. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(279)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
- 200
- 134
Паричен поток (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Индекс (2010 г. = 100)
100
33
- 4
45
Инвестиции (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Индекс (2010 г. = 100)
100
126
398
421
Възвръщаемост на инвестициите
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
69
- 184
- 137
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(280)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3 % на -4 %.
(281)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През разглеждания период паричният поток е намалял значително (-55 %).
(282)
През разглеждания период равнището на инвестициите от страна на включените в извадката производители от Съюза е следвало възходяща тенденция. Това увеличение е по-значително през 2012 г. и през РП. Големите разходи за инвестиции са извършени с цел възстановяване на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона евро (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). В инвестициите са включени и значителни разходи за структурни инвестиции, свързани с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и периодичното възстановяване на тези дюзи.
(283)
Възвращаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала ясно отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза по време на разследвания период.
(284)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е била факт въпреки увеличеното потребление по време на разглеждания период, както е описано в съображение 217 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 244 по-горе и 337 по-долу.
(285)
При разследванията не се установи включените в извадката производители от Съюза да са се сблъскали с някакви сериозни трудности при привличането на капитал.
(286)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни отбелязаха, че равнищата на инвестиции са били толкова високи за периодите на 2012 г. и РП, че тези големи инвестиционни разходи биха могли да са причината, поради която промишлеността на Съюза е била нерентабилна през РП. Правителството на КНР заяви също така, че намалената рентабилност е свързана пряко с увеличението на производствените разходи и загубата на производство в резултат на възстановяването на пещите.
(287)
На първо място, сумата от 32 милиона евро инвестиции през РП от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. отчасти се припокрива със сумата от 30 милиона евро през 2012 година. На второ място, направените в тези периоди инвестиции са били от съществено значение за възстановяването на пещите, повтарят се периодично в рамките на стопанската дейност и се считат за извършени в нормалния ход на тази стопанска дейност, както е посочено в съображения 241 - 250. На трето място, равнището на инвестициите е оказало въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза, тъй като то създава допълнителни разходи. Основното въздействие на инвестициите обаче е отразено в счетоводния баланс, а не в отчета за приходите и разходите, който показва повтарящите се периодично стандартни амортизационни отчисления и поради това сам по себе си не може да обясни положението на реализиране на загуби. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, възстановяването на пещите е предмет на внимателно предварително планиране. Непрекъснатостта на доставките за клиентите се гарантира чрез изграждане на буферни запаси. На последно място, въздействието на тези инвестиции върху разходите и резултатите на дружеството е разпределено върху период от няколко години.
(288)
Освен това няколко страни заявиха, че i) по-високите разходи за инвестиции са отразени в по-ниската възвръщаемост на инвестициите за 2012 г. и ПР (като се има предвид, че някои от инвестициите не осигуряват незабавна възвръщаемост) и ii) че не е разумно да се вземе предвид положението през двугодишен период, който е обременен с големи инвестиции, като в заключение отбелязаха, че на тази основа положението на промишлеността на Съюза се е влошило.
(289)
Инвестициите в пещите не са нещо изключително за разглеждания период. При разследването бе установено, че от 2004 г. промишлеността на Съюза почти всяка година е правила инвестиции в пещи. Поради това независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството и върху възвръщаемостта на инвестициите. Влошаването на рентабилността на включените в извадката производители от Съюза показва, че те не са били в състояние да начисляват цени за сходния продукт, които да им позволят осъществяването на инвестиции от ключово значение за продължаването на стопанската дейност.
(290)
Правителството на КНР заяви, че даден отрасъл ще използва най-напред наличните парични средства, преди да започне да използва заети средства, и че поради това е нормално, че паричният поток се е влошил, когато включените в извадката производители от Съюза са направили значителни инвестиции през 2012 г. и през ПР. Освен това то заяви, че промишленост, която реализира загуби, не би могла да инвестира в такива мащаби като включените в извадката дружества.
(291)
Промишлеността за производство на стъклени влакна представлява световен бизнес с механизми за финансиране, които надхвърлят финансовата компетентност на включените в извадката производители от Съюза. Не е задължително инвестиционните ситуации да оказват влияние върху паричния поток. Поради това тези твърдения се отхвърлят.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(292)
Констатациите от разследванията потвърждават, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и по смисъла на член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент.
(293)
Налагането на антидъмпингови мерки е позволило на промишлеността на Съюза да повиши цените си през 2011 г. Същевременно от промишлеността на Съюза са предприети усилия за увеличаване на ефективността и производителността. Въпреки че потреблението на Съюза е нараствало, промишлеността на Съюза не е имала друг избор, освен от 2012 г. отново да намали единичните продажни цени, за да запази пазарния си дял.
(294)
Анализът на подбиването на цените (вж. съображение 231) и на тенденцията на спад на продажните цени на производителите от Съюза (вж. съображение 263) ясно показва, че производителите от Съюза са се опитали да участват в ценова конкуренция с китайския внос и са стопили разликата между цените. Въпреки това резултатът е бил силно влошаване на финансовите резултати на производителите от Съюза, като промишлеността на Съюза отчита загуби от 2012 г. насам. Това положение не може да се запази в краткосрочен до средносрочен план.
(295)
При други показатели също се наблюдава отрицателна промяна дори след налагането на мерките срещу КНР, като тези относно производството, производствения капацитет, заетостта, материалните запаси и паричния поток.
(296)
Констатациите от двете разследвания също така потвърждават, че променените обстоятелства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, а именно преструктурирането и затварянето на някои от заводите в Съюза, както е обяснено в съображение 244 по-горе, са със съществен и дълготраен характер. След затварянето на даден завод, той бива демонтиран напълно. Освен това изграждането на нова пещ е изключително капиталоемка и времеемка дейност и не може да бъде осъществено в краткосрочен план. Поради това не следва да се подценяват времето и разходите за изграждането на нов завод с пещи. Следователно преструктурирането и затварянето на някои от заводите може да се счита като факт от съществено значение и с дълготраен характер.
(297)
Няколко страни заявиха, че са били налице ясни признаци за липса на вреда. Тези твърдения са разгледани в следващите съображения.
(298)
CCCLA заяви, че един от производителите от Съюза, 3B Fibreglass, през 2012 г. е бил придобит от Binani group, и че общите резултати на промишлеността на Съюза трябва да са добри, тъй като един разумен икономически оператор не би инвестирал в промишленост, която не постига добри резултати. Тя цитира също така годишния доклад за 2013 г. на Braj Binani, в който се посочва, че „общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри“. В допълнение CCCLA също така заяви, че оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, така че промишлеността на Съюза явно не е понесла вреда.
(299)
Индийската Binani Group действително е придобила 3B Fibreglass през 2012 г. Въпреки това, независимо от индивидуалните мотиви от стопански характер на Binani Group, Комисията се позовава на констатациите си от разследването, че промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял и рентабилността ѝ е спаднала. Цитатът следва да бъде поставен в своя контекст и да се види целият текст: „Общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри, а капацитетът бе частично ограничен, за да се отговори на по-слабото пазарно търсене. Увеличаването на производството до нормалните равнища на ефективност продължи с нормални темпове. Въпреки това средните продажби бяха на по-ниско равнище поради евтиния внос от Азия“.
(300)
Твърдението, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда, тъй като оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, е подвеждащо и неточно. При извършването на този анализ самата CCCLA се е основавала на оборота, изразен в килограми. Изготвянето на заключения единствено въз основа на по-големите количества на продажбите обаче не е правилно, тъй като в този случай не се взема предвид равнището на цените на тези продажби и следователно въздействието върху рентабилността на дружеството.
(301)
Правителството на КНР заяви, че тъй като членовете на APFE инвестират в увеличаване на капацитета в Съюза и извън него (например в КНР, Русия, Индия и Тунис), това е ясен знак за липса на вреда.
(302)
Настоящото разследване на вредата е свързано с резултатите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Както е показано в таблица 4 по-горе, капацитетът на промишлеността на Съюза се е увеличил леко през 2011 г. с 1 %, като след това е намалял с 5 процентни пункта към края на РП. Поради това няма увеличаване на капацитета в Съюза. Като се има предвид обаче, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони също се обуславя от желанието за присъствие в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда. Подобни твърдения относно големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза, са разгледани в раздела по-долу, посветен на самопричинената вреда.
(303)
Няколко страни заявиха, че липсва вреда, като се има предвид заявлението на някои производители от Съюза, че техните цени на сходния продукт ще се увеличат от януари 2014 г., за да се компенсира продължаващото нарастване на разходите за суровини, енергия и транспорт.
(304)
На първо място, равнищата на цените през 2014 г. са свързани със събития, настъпили след РП. На второ място, промишлеността на Съюза през последните години е неутрализирала по-голямата част от тези увеличения на цените чрез повишаване на производителността. Все пак се достига до точка, при която става много по-трудно да се постигне допълнително увеличаване на производителността в краткосрочен план. Като се има предвид, че през РП промишлеността на Съюза е реализирала загуби и неутрализирането на тези увеличения на цените вече не е възможно, в даден момент става неизбежно подобни увеличения да се прехвърлят на клиентите, като съществува риск от допълнителна загуба на пазарен дял. Въз основа на горепосоченото твърденията бяха отхвърлени.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(305)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграфи 6 и 7 от основния антисубсидиен регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(306)
Бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия и субсидирания внос.
1.1. Въздействие на дъмпинговия и на субсидирания внос
(307)
При разследванията се установи, че въпреки действащите антидъмпингови мерки, дъмпинговият и субсидираният внос от КНР се е увеличил като обем (32 %) по време на разглеждания период, ако 2009 се приеме за референтна година. Това е довело до увеличение на пазарния дял на КНР от 13 % - 18 % през 2009 г. на 15 % - 20 % до края на РП.
(308)
В същото време въпреки нарастването на потреблението, по време на разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 процентни пункта.
(309)
Средните цени на дъмпинговия и на субсидирания внос са намалели с 8 % между 2010 г. и РП и са били по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период.
(310)
Промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Дори след намаляването на продажните си цени, промишлеността на Съюза не е успяла да запази пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до положението да се реализират загуби.
(311)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че равнището на цените на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР заедно с увеличаването на неговия обем е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и поради това е изиграло решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(312)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че липсва анализ, който да докаже, че китайският внос е причинил определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, и че при своя анализ Комисията просто се е основавала на съвпадение във времето. Тези страни се позовават на доклада на китайската експертна група за рентгенова апаратура: „Експертната група признава, че общата взаимозависимост между дъмпинговия внос и вредата за местната промишленост може да подкрепи констатацията за наличието на причинно-следствена връзка. Въпреки това такъв анализ на съвпадението не е определящ по отношение на въпроса за причинно-следствената връзка; причинно-следствената връзка и корелацията са две отделни понятия. При обстоятелствата в конкретния случай […] въпросът за причинно-следствената връзка не се решава от такава обща констатация относно съвпадението“ (40).
(313)
Заключенията обаче се основават на анализ на подробен списък с показатели. Както е посочено по-горе в раздел Г, разглеждането на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос е включвало оценка на всички съответни икономически факти и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. Много показатели показват, че положението се характеризира с наличието на вреда. При това положение единствената причина за намаляване на цените от страна на промишлеността на Съюза е с цел запазване на пазарния дял или поне предотвратяване на загуба на допълнителен пазарен дял, когато е изправена пред ценова конкуренция. След налагането на първоначалните мерки промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си през 2011 г., но през следващите години е трябвало да ги намали, като се има предвид, че производствените разходи не са се понижили. Както е представено по-подробно в съображения 320 - 335 по-долу, износът от третите държави е бил извършван предимно на високи цени през целия разглеждан период и пазарният дял на третите държави е останал относително стабилен и дори от 2011 г. е започнал да намалява. Следователно промишлеността на Съюза не е намалила цените си поради вноса от третите държави, а поради ниския дъмпингов и субсидиран внос от КНР. От 2011 г. единствено вносът от КНР се е увеличил значително, единствено вносът от КНР е отнел пазарен дял от промишлеността на Съюза и единствено цените на вноса от КНР са се понижили. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, са били причинени от увеличението на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. По-долу са анализирани други фактори, които биха могли да прекъснат тази причинно-следствена връзка.
(314)
CCCLA и правителството на КНР заявиха, че липсва спад на цените или ценови натиск, тъй като „намаляването на продажните цени на производителите от Съюза не е значително, понеже максималната му стойност е само 2 % по време на разглеждания период“. Няколко страни също така заявиха, че спад с 1 % на продажбите в Съюза, нарастване с 2 % на пазарния дял на вноса от КНР и намаление с 3 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза не оправдава предложените драстични мерки.
(315)
Комисията отново отбелязва, както е посочено по-горе, че вследствие налагането на временните мита от септември 2010 г. промишлеността на Съюза е получила възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %. Следователно е ясно, че има значителен спад на продажните цени. Въпреки наличието на действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза е продължила да се сблъсква със спад в обема на продажбите, цените и пазарния дял, докато в същото време китайският внос е увеличил обема на продажбите и пазарния си дял до равнище, което е значително по-високо от това през разследвания период по време на първоначалното разследване. Обикновено след като бъдат наложени мерките, промишлеността на Съюза би трябвало да се възстанови от последиците от предишния дъмпинг или субсидиране. Този път случаят явно не е такъв. След някои признаци на възстановяване веднага след налагането на мерките, състоянието на промишлеността на Съюза допълнително се е влошило по време на разглеждания период.
(316)
Един несвързан вносител заяви, че производителите от Съюза не е трябвало да намаляват цените си до такава степен, тъй като на пазара на Съюза търсенето е по-голямо от предлагането. Правителството на КНР заяви, че спадът на продажните цени на Съюза, както и намаляването на китайските цени на вноса, не могат да се разглеждат изолирано от промените в световен мащаб в цените на разглеждания продукт и че са в съответствие с нормалните условия на пазара. Освен това правителството на КНР твърди, че Комисията не е проверила дали пазарът би позволил увеличаване на цените през 2011 г. (след налагането на мерките в рамките на предишното разследване), когато положението се разглежда в глобален контекст, и ако това е така, до каква степен това би могло да стане. Освен това Комисията неправилно е отказала да приеме доказателствата относно увеличенията на цените след РП, представени от производителите от Съюза, като правителството се позова на случаите „Слънцезащитно стъкло“ и „Персонални факс машини“ (41).
(317)
Комисията счита твърдението, че търсенето е надвишавало предлагането, за неподкрепено с доказателства. Загубата на пазарен дял и увеличаването на равнищата на запасите не показва, че търсенето е по-голямо от предлагането, а по-скоро обратното. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, разгледаните промени на цените са свързани с продажбите на пазара на Съюза, а не в световен мащаб. На пазара на Съюза конкуренцията между сходния и разглеждания продукт е на ценово равнище. Както е посочено по-горе, намалението на цените не може да се отдаде на фактори, различни от ценовата конкуренция (с оглед на относително постоянните производствени разходи и на потреблението на Съюза). Освен това правителството на КНР не предостави допълнителна информация за промените на цените в световен мащаб. Поради това бе решено, че твърдението не е подкрепено с доказателства. Що се отнася до твърдението за увеличенията на цените след РП, събитията след РП излизат извън обхвата на настоящото разследване. Във всеки случай не бяха представени съществени доказателства за действителните увеличения на цените, които били настъпили след РП. Поради това твърдението се отхвърля.
(318)
Освен това CCCLA заяви, че по отношение на спада с 8 % на средната китайска цена на вноса, както е посочено в съображение 226, трябва да се вземат предвид цените, коригирани със съответните мита и разходите за обработка, антидъмпинговото мито, маржът на печалба на вносителите и производствените разходи, разходите за продажба и общите и административни разходи (ПОАР), понасяни от вносителите. Тогава тези коригирани цени биха били на равнища, които са сравними с продажните цени на Съюза, както е посочено в таблица 7, и следователно биха могли да не изиграят решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(319)
За анализа на показателя CIF стойността на продажбите на производителите износители от таблица 3 се сравнява с цената франко завода на производителите от Съюза, посочена в таблица 7. Този метод е подходящ за анализ на тенденциите. За изчисляването на маржа на подбиването на цените и на вредата действително бяха използвани коригирани цени, както е обяснено в съображение 231 по-горе. В това отношение Комисията подчертава, че подбиването на цените е само един от показателите, които трябва да бъдат разгледани, но за анализа следва да бъдат взети заедно всички показатели за вредата. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2. Въздействие на други фактори
1.2.1. Внос от други държави
(320)
Обемът на вноса от трети държави, средните единични цени и пазарния дял по време на разглеждания период са показани в таблицата по-долу.
Таблица 12
Обем на вноса (в метрични тонове) и средни единични цени (EUR/тон)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо трети държави
Обеми (в тонове)
128 378
182 601
183 446
174 553
Индекс (2010 г. = 100)
100
142
143
136
Пазарен дял
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Малайзия
Обеми (в тонове)
37 919
70 847
60 931
60 841
Средна цена/тон (EUR)
980
1 029
998
958
Пазарен дял
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Норвегия
Обеми (в тонове)
25 204
30 496
33 277
30 781
Средна цена/тон (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Пазарен дял
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Турция
Обеми (в тонове)
18 430
20 017
23 235
19 233
Средна цена/тон (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Пазарен дял
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Източник: Евростат (COMEXT)
(321)
Освен от КНР, разглежданият продукт се внася главно от Малайзия, Норвегия и Турция. Известни незначителни количества се внасят и от Мексико, САЩ и Тайван. За общия пазарен дял на третите държави е характерно рязко увеличаване между 2010 г. и 2011 г. След това пазарният дял е отбелязал намаление през РП.
(322)
По-голямата част от вноса от трети държави (с изключение на някои малки количества от Тайван) е извършен на значително по-високи цени от тези на китайския внос. Освен това като цяло средните цени на вноса от други държави са били по-високи от цените на промишлеността на Съюза или подобни на тях.
(323)
На Малайзия се пада най-голям дял от вноса от третите държави в Съюза (40 %). Вносът от Малайзия обаче е бил ограничен до един вид продукти от стъклено влакно, по-специално нарязани влакна. През разглеждания период делът на Малайзия на пазара на Съюза се е увеличил. Средно цените на вноса на нарязани влакна от Малайзия също са били по-високи от цените на вноса от КНР и почти толкова високи, колкото цените на промишлеността на Съюза. Освен това малайзийските цени не са попречили на нарастването между 2010 г. и 2011 г. на цените на производителите от Съюза, когато на КНР са били наложени временни мита. Ако малайзийските цени наистина са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза, производителите от Съюза не са могли да увеличат цените си, когато са били наложени временните антидъмпингови мита върху вноса от КНР. Вносът от Малайзия се конкурира с производството на промишлеността на Съюза, но той е бил отличаващ се със стабилност фактор през целия разглеждан период по отношение на цените, вида на продуктите и количествата.
(324)
Вносът от Норвегия представлява вторият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Норвегия на пазара на Съюза е останал непроменен. Средните цени на вноса за всеки от видовете продукти от Норвегия са били по-високи от тези на КНР. Този норвежки внос се състои предимно от ровинги и е извършен от едно-единствено дружество, принадлежащо към същата група като един от производителите от Съюза. Освен това цялото норвежко производство се продава чрез производителя от Съюза. Поради това не считаме Норвегия като конкурентна трета държава.
(325)
Вносът от Турция представлява третият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Турция на пазара на Съюза е останал непроменен. Средно цените на вноса за всеки от видовете на сходния продукт също са били значително по-високи от тези на КНР.
(326)
Правителството на КНР заяви също така, че запасите на Съюза са се увеличили през 2011 г. след значително увеличение на вноса от трети държави, докато вносът от КНР е намалял през същата година.
(327)
Между 2010 г. и 2011 г. вносът от Китай определено е намалял и вносът от трети държави се е увеличил. Промишлеността на Съюза обаче все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Вносът от трети държави е намалял след 2011 г. и поради това не може да бъде причината, поради която промишлеността на Съюза впоследствие е започнала да реализира загуби. Поради горепосочените причини има основание да се заключи, че докато част от вноса от други държави би могъл да окаже отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, то това не е било в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос от КНР и вредата за промишлеността на Съюза.
(328)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че продуктовият асортимент, използван за анализа на подбиването на цените (сравнения на цените между Китай и производители от Съюза), не е бил използван по отношение на вноса от трети държави. Правителството на КНР изрично поиска подробна информация за продуктовия асортимент на вноса от третите държави, която не може да бъде извлечена от статистическите данни на Евростат.
(329)
Комисията е взела продуктовия асортимент изцяло предвид при анализа на вноса от третите държави чрез сравняване на цените на третите държави за всеки от видовете продукти със съответните цени в Съюза за всеки от видовете продукти. Като се има предвид, че има само един производител за трите трети държави, не е възможно да се оповестят конкретни данни от съображения за поверителност.
(330)
Правителството на КНР заяви, че заключението на Комисията, че част от вноса от трети държави може да е оказал въздействие върху положението на производителите от Съюза, но не е прекъснал причинно-следствената връзка, не е обективен, нито се основава на аргументиран анализ.
(331)
Трите основни трети държави, които са изнасяли сходния продукт за Съюза, са били Малайзия, Норвегия и Турция. Както вече бе посочено по-горе, вносът от Малайзия е бил съсредоточен върху един вид продукт с равнища на цените, които са сравними с тези на промишлеността на Съюза. Норвежкият производител не се счита за конкурент от трета държава поради причините, изложени по-горе. През разглеждания период пазарният дял на турския внос е останал стабилен и сравнително малък по обем. Поради това твърдението, че вносът от трети държави е прекъснал причинно-следствената връзка, се отхвърля.
(332)
Правителството на КНР заяви също така, че Комисията е пренебрегнала въздействието на вноса от Тайван и Мексико, който показва наличие на значителни промени в цените и обемите.
(333)
Като се има предвид ограниченият обем на вноса от Тайван и Мексико, този внос не би могъл да прекъсне причинно-следствената връзка.
(334)
Освен това правителството на КНР заяви, че в своя анализ на натрупването на запаси от китайски продукти Комисията е пренебрегнала факта, че между 2010 г. и 2011 г. вносът от трети държави се е увеличил с над 40 %.
(335)
Статистическите данни (вж. съображение 224) показват, че натрупването на запаси от китайски продукти е станало през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Увеличението на вноса от трети държави е регистрирано през 2011 г. след погасяването на ефекта от натрупването на запаси и когато мерките срещу вноса от КНР са влезли в сила, което се е оказало от полза за производителите от трети държави. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2.2. Производствени разходи
(336)
Няколко страни заявиха, че увеличението на производствените разходи на промишлеността на Съюза главно поради увеличението на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал, е оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от страните също така изтъкна факта, че клиентите не връщат бобините, като важен фактор при формиране на разходите, без да представи допълнителна информация относно въздействието по отношение на разходите. Тя подкрепи тези твърдения чрез цитиране на производителите от Съюза, че те действително са изправени пред увеличение на разходите.
(337)
Промишлеността на Съюза определено бе изправена пред увеличение на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал. Както обаче може да се види от таблица 8 по-горе, средните производствени разходи на промишлеността на Съюза на тон са се увеличили само с 1 % между 2010 г. и РП. Това означава, че промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира по-голямата част от увеличението на разходите чрез увеличаване на ефективността и по-голяма производителност. Поради това се стигна до заключението, че увеличението на производствените разходи не е допринесло за вредата и следователно не е прекъснало причинно-следствената връзка.
(338)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни повториха твърденията си, без да изтъкнат нови аргументи.
1.2.3. Промяна на потреблението
(339)
Както е посочено по-горе, потреблението на Съюза е нараснало с 3 % между 2010 г. и РП. Очаква се потреблението да се увеличи още повече, предвид новите приложения, при които намира употреба сходният продукт, както бе посочено от промишлеността на Съюза и от голям брой ползватели. Промишлеността на Съюза обаче не е могла да запази пазарния си дял и е загубила част от него, докато дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е увеличил пазарния си дял от 2011 г. насам. Ето защо промените в потреблението в Съюза не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия и субсидирания внос от КНР.
1.2.4. Недостатъчен производствен капацитет и запаси в Съюза
(340)
Правителството на КНР заяви, че вредата, ако има такава, е причинена от недостатъчния производствен капацитет на производителите от Съюза. Правителството на КНР се позовава на редица финансови отчети на производителите от Съюза. Във финансовите отчети за 2010 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „ограниченият ни производствен капацитет не ни позволи да разширим пазарния си дял“ и „ни принуди да се справяме с промените в търсенето от страна на нашите клиенти с ограничено равнище на материални запаси“. Във финансовите отчети за 2011 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „признаците за възстановяване на икономиката през 2010 г. се потвърдиха през първото полугодие на 2011 г., но тъй като равнищата на ефективност на производството на дружеството бяха по-слаби от очакваното през първото тримесечие, това не ни позволи да се възползваме изцяло от активизирането на икономическата дейност и ни накараха да ограничим договорните си ангажименти през 2011 г.“ Във финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess се посочва, че „през 2011 г. производството на стъклени влакна в Lanxess се извършваше с максималния капацитет“ и „през второто тримесечие на 2012 г. планираното извеждане от експлоатация на пещ 1 ще трае почти 10 седмици, така че през 2012 г. годишното производство ще бъде с 14 % по-малко“.
(341)
Равнището на запасите през 2010 г. наистина е било ниско, вж. таблица 10 по-горе. Това се е дължало на намаление на производството през 2009 г., когато няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР (42). Промишлеността на Съюза обаче е увеличила равнищата си на запаси с над 150 % през 2011 г. и оттогава продължава да ги увеличава. Позоваването на заявленията относно донякъде оскъдните количества на материалните запаси само за 2010 г. не е уместно; вместо това следва да се определи тенденцията за целия разглеждан период.
(342)
Освен това в някои части от цитираните текстове се прави позоваване на намалени равнища на ефективност на производството в резултат от ремонтиране/възстановяване на пещите. Както е обяснено в съображение 241 по-горе, това ремонтиране/възстановяване е присъщо за този отрасъл и е обичайно създаването на запаси предвид ремонта/възстановяването на дадена пещ, които да позволят да продължи снабдяването на основните клиенти.
(343)
Освен това промишлеността на Съюза би могла да инвестира в допълнителен капацитет при наличие на равнопоставени условия на конкуренция, позволяващи на промишлеността на Съюза да реализира печалба, която да обосновава и да дава възможност за разширяване на капацитета.
(344)
Производственият капацитет и запасите на Съюза не се считат за недостатъчни и поради това не биха могли да са допринесли за вредата, така че не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.5. Въздействие на икономическата криза
(345)
Няколко страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето от страна на промишлените отрасли на ползвателите (като автомобилната промишленост и пазара на вятърна енергия).
(346)
Правителството на КНР цитира няколко производители от Съюза, като например финансовите отчети за 2010 г. на European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“), в които се посочва, че „този спад отчасти се обяснява с голямата зависимост на тази дейност от пазара на вятърна енергия, като неговото състояние продължи да се влошава поради трудностите за участниците на този пазар да финансират нови проекти“, финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess, в които се посочва, че „след въвеждането на антидъмпинговите мерки срещу китайския внос Lanxess получи възможност да повиши своите продажни цени. През втората половина на 2011 г. обаче отбелязваме намаление с 16 % в сравнение с 2010 г. поради низходящата тенденция в развитието на икономиката“, и финансовите отчети за 2012 г. на EOCF, в които се посочва, че оборотът за 2012 г. „се дължи главно на продължаващата икономическа криза, която не ни позволява да работим с пълен капацитет“.
(347)
Между 2010 г. и 2011 г. при потреблението на Съюза на продукти от стъклено влакно действително се наблюдава спад от 3 %. До края на РП обаче потреблението на Съюза отново се е увеличило с 6 процентни пункта.
(348)
Цитираният текст, че едно от дружествата е трябвало да намали цените си с 16 % през втората половина на 2011 г. в сравнение с 2010 г. дава само частична представа за положението през 2011 г. При разследването бе установено увеличение с 8 % на единичната цена за цялата 2011 г. (в сравнение с 2010 г.).
(349)
Освен това докато промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г., тя е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР, подбил цените на промишлеността на Съюза.
(350)
Икономическият спад между 2010 г. и 2011 г. би могъл да се приеме като допринасящ за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Икономическият спад обаче не обяснява реализирането на загуби от страна на промишлеността на Съюза през 2012 г. и РП. Основните загуби са настъпили едва след икономическия спад в период, когато потреблението отново е нараствало.
(351)
По отношение на цитирания текст от Owens Corning за 2011 г. е важно да се отбележи, че той идва от EOCF, което представлява търговска единица на Owens Corning за всички негови предприятия в Европа и Близкия изток. Освен сходния продукт EOCF през този период е продавало също продукти от нетъкан текстил, тъкани, покривни продукти (покривни шиндри (shingles)) и изолационни продукти, които не са обхванати от процедурата. Поради това цитираният текст не се отнася конкретно за сходния продукт на пазара на Съюза.
(352)
Що се отнася до цитирания текст от Owens Corning за 2011 г., той се отнася конкретно до осъществяваното от EOCF производство на тъкани в една от неговите фабрики. Като се има предвид, че тъканите не са част от сходния продукт, посоченият цитиран текст не се отнася към разглеждания случай.
(353)
Предвид горепосочените обстоятелства икономическият спад може да е оказал отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, но не до такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
1.2.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР
(354)
Някои от страните заявиха, че вредата е причинена по-скоро от остарялата технология на промишлеността на Съюза в сравнение със съвременните технологии, прилагани от китайските производители износители, отколкото от дъмпинга или субсидирането на разглеждания продукт.
(355)
При разследването обаче се потвърди, че промишлеността на Съюза също използва съвременни производствени процеси. Поради това твърдението, че състоянието на използваната от промишлеността на Съюза технология е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.7. Самопричинена вреда
(356)
Няколко страни заявиха, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като i) цените, предлагани от производителите от Съюза през 2014 г., са били по-ниски от офертите, които тези страни са получавали от китайските производители износители, ii) инвестициите, направени от заявителите през последните години, са в противоречие с наличието на вреда, тъй като големите инвестиции са трудно съвместими с представата за понасяща вреда промишленост, но същевременно не са позволили постигането на по-голям пазарен дял на промишлеността на Съюза, iii) инвестициите, направени от заявителите, може да са били свързани с преструктуриране и изграждане на допълнителен капацитет за производство на „погрешни“ продукти от стъклено влакно, например на продукти, за които има по-ограничено търсене, а не например за нарязани влакна, за които страните твърдят, че е имало значително търсене и всъщност потенциален недостиг на предлагането в Съюза.
(357)
По отношение на първото твърдение относно по-ниските цени, предлагани от производителите от Съюза, следва да се отбележи, че то се отнася до събитие, настъпило след РП, така че не бе възможно да се вземат предвид равнищата на цените през 2014 г. Освен това, като се има предвид, че пещите функционират на 24-часов режим и че намаляването на производството е много скъпа операция, промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял чрез продажби на по-ниски цени, като е продължила да покрива част от постоянните си разходи.
(358)
Предвид големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза пред последните години, следва да се припомни, че при тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи. Поради това тези инвестиции са присъщи на промишлеността и са необходими за поддържане на настоящия капацитет. Инвестициите, заделяни за научноизследователска и развойна дейност, също така са необходими, за да се остане на пазара и да се отговаря на нуждите на клиентите.
(359)
По отношение на третото твърдение относно предполагаемите „погрешни“ инвестиции за продукти, различни от нарязани влакна, следва да се отбележи, че i) промишлеността на Съюза се е преструктурирала с цел да бъде в състояние да предлага широка гама от продукти. Не бяха представени доказателства, че такъв вид преструктуриране не е било икономически жизнеспособно, и ii) прекратеното производство на нарязани влакна, настъпило вследствие на преструктурирането през последните години, е било прехвърлено в друг производствен обект, който е бил преоборудван за тази цел.
(360)
Правителството на КНР заяви, че производителите от Съюза са поддържали запаси от внос от трети държави и цитира текст от финансовите отчети за 2011 г. на един от производителите от Съюза, в който се посочва следното: „Стоковите материални запаси (в размер на 21,4 милиона евро към 31 декември 2011 г.) се увеличават вследствие на световното забавяне на растежа в нашата област на стопанска дейност през втората половина на годината, като запасите се състоят до 75 % от готови продукти, внесени от дружества от […] [нашата] група извън Европа, а останалата част се състои предимно от материали и продукти, необходими за свързаната с тъканите дейност“.
(361)
Увеличението на отчетените за 2011 г. равнища на запасите на този производител от Съюза се обяснява с натрупването на запаси за снабдяване на един от неговите заводи извън ЕС, когато през 2012 г. в него е извършено възстановяване на пещ. Не би се наложило извършването на внос от други заводи извън ЕС, ако продуктите за завода извън ЕС е могло да бъдат произведени в Съюза.
(362)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска да се поясни дали този внос е бил с произход от КНР, или от други държави, и какви са били неговите обеми. Включените в извадката производители от Съюза обаче не са купували разглеждания продукт от КНР през разглеждания период.
(363)
Правителството на КНР заяви също така, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като производителят от Съюза - 3B Fibreglass, е решил да възстанови запасите за BASF през 2011 г. в момент, когато производството е било недостатъчно. То цитира следния текст от финансовите отчети на 3B Fibreglass за 2011 г.: „да възстанови запасите ни за BASF и да извърши ремонта в студено състояние на пещ № 2.“
(364)
Нормалното поведение в бизнеса обаче е да се подсигурят запаси, за да бъде възможно изпълнението на договорните задължения към ключовите клиенти. Освен това в цитирания текст също така се прави позоваване на планирания ремонт на пещта, за който се изисква да се направят запаси, за да бъде възможно извършването на доставки към клиентите (и изпълнението от страна на 3B на договорните споразумения за доставки на клиентите) по време на ремонта.
(365)
Предвид горепосоченото твърдение за самопричинена вреда, която е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.8. Експортни продажби на производителите от Съюза и преместване с цел по-голяма близост до пазарите
(366)
Правителството на КНР заяви, че твърдяната вреда, ако има такава, е причинена от решението за преместване на мястото, където са разположени промишлените предприятия на ползвателите. То добавя, че това не е станало само на равнището на Съюза, а и в световен мащаб. Правителството на КНР посочва, че производителят от Съюза P + D е разширил дейността си в Русия и Индия, производителят от Съюза 3B е разширил дейността си в Тунис, производителят от Съюза PPG е разширил дейността си в КНР, а производителят от Съюза Ahlstrom е преместил производството си от Европа в КНР в началото на 2011 г., за да обслужва по-добре отбелязващите растеж пазари на вятърна енергия в Азия и по-специално в КНР.
(367)
Като се има предвид, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони определено се вписва в рамките на присъствието в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче дали да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда.
(368)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори твърдението си, че големите инвестиции в чужбина са лишили Съюза от производствени дейности, работни места и експортни продажби и следователно са причинили вреда.
(369)
Това твърдение не е подкрепено с доказателства. Производителите на стъклено влакно работят в съответствие с модел относно регионалната близост, при който доставките за клиентите се извършват от производствени предприятия, разположени в съответния техен регион. Показателите, свързани с капацитета и заетостта, не показват, че потенциалните големи инвестиции в чужбина са били направени в ущърб на дейността в Съюза.
(370)
Правителството на КНР заяви също така, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза е имал сериозно отрицателно въздействие, което не е било анализирано от Комисията.
(371)
При настоящите разследвания обемът на експортните продажби на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) е бил между 11 % и 13 % от общите продажбите на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) през периода от 2010 г. до края на РП. Аналогично по време на първоначалното антидъмпингово разследване този обем е варирал между 10 % и 14 % през периода от 2006 г. до септември 2009 г. Като се има предвид, че колебанията в обемите на износа не са значителни и съответстват на обемите на износа от предишното антидъмпингово разследване, промените в експортните продажби не са имали сериозно отрицателно въздействие, както е посочено по-горе.
(372)
По горепосочените причини експортните продажби на производителите от Съюза и преместванията не са допринесли за вредата, така че не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.9. Обменен курс EUR/USD
(373)
Правителството на КНР заяви, че китайските доставки включват рискове, свързани с по-високата сложност от гледна точка на логистиката и колебанията на обменните курсове, и че поради това клиентите не са склонни да бъдат изложени в прекомерна степен на такива рискове. Един от ползвателите заяви, че китайските цени на продуктите от стъклено влакно зависят в голяма степен от обменния курс на еврото спрямо щатския долар. Предвид факта, че курсът на щатския долар от 2000 г. насам постепенно е ставал по-нисък в сравнение с еврото, се твърди, че това би могло да е прекъснало причинно-следствената връзка.
(374)
В началото на 2000 г. еврото определено е било по-слабо в сравнение с щатския долар, отколкото днес. Въпреки това следва да се отбележи, че обменният курс EUR/USD е бил относително стабилен през разглеждания период. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза въпреки това е намаляла значително от 3 % на - 4 %. Дори и обменният курс EUR/USD да може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през периода от 2011 г. до края на РП.
(375)
Поради това обменният курс EUR/USD не е допринесъл за вредата и не е могъл да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
1.3. Заключения относно причинно-следствената връзка
(376)
В заключение, горният анализ показа, че е налице увеличение на обема и на пазарния дял на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. Натискът, упражняван от нарастването на дъмпинговия и субсидирания внос на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажните си цени с пазарните условия и с отбелязаното увеличение на разходите. Дори след намаляването на продажните си цени, включените в извадката производители от Съюза не са успели да задържат пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до неустойчивото положение да се реализират загуби.
(377)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ се прави заключението, че дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент и на член 8, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент.
(378)
Известните фактори, различни от дъмпинговия или субсидирания внос, бяха подложени на оценка в съответствие с член 3, параграф 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент. За нито един от тези фактори, анализирани поотделно или заедно, не бе установено, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(379)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията само е отхвърлила аргументите на заинтересованите страни, вместо да разгледа всички известни фактори, различни от дъмпинговия внос, който са причинили вреда на промишлеността на Съюза.
(380)
Комисията е проучила въздействието на следните други фактори: вноса от други държави, производствените разходи, промените в потреблението, производствения капацитет и запасите, икономическата криза, конкурентоспособността на вноса от КНР, самопричинената вреда, експортните продажби на производителите от Съюза и преместването, както и обменния курс EUR/USD. При разследването не бяха установени други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(381)
В съответствие с член 31 от основния антисубсидиен регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно причиняващото вреда субсидиране съществуват неоспорими основания да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(382)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си в съответствие с член 31, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Комисията изпрати въпросници на 5 независими вносители и на 34 ползватели. В крайна сметка 2 вносители и 13 ползватели представиха изцяло попълнен въпросник в рамките на определените срокове. В допълнение няколко ползватели и сдружения на ползватели се отзоваха в хода на разследването, като изпратиха писма, в които изразяват възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай. Правителството на КНР и CCCLA също представиха изявления с искания да не бъдат налагани каквито и да е мерки в този случай.
(383)
При първоначалното антидъмпингово разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като междинното преразглеждане е ограничено до вредата, констатациите относно интереса на Съюза към този момент остават валидни. Поради това представеният по-долу анализ се отнася до антисубсидийното разследване.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(384)
Съществуващите антидъмпингови мерки не са довели до намаляване на дъмпинговия внос от КНР и не са облекчили промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда вследствие на ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Неналагането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на включените в извадката производители от Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2010 г. на - 4 % до края на РП. Всяко допълнително влошаване на резултатите в крайна сметка би довело до прекъсване на работата на производствените линии и до нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(385)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на рентабилността е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос на ниски цени с произход от КНР. Поради това се очаква налагането на антисубсидийни мерки да сложи край на понижението на цените и на загубата на пазарен дял и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, в резултат на което рентабилността на промишлеността на Съюза ще се подобри до равнищата, които се считат за необходими за тази капиталоемка промишленост.
(386)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от причиняващия вреда дъмпинг, установен по време на разследването.
(387)
Съответно се прави заключението, че налагането на антидъмпингови мерки определено би било в интерес на промишлеността на Съюза.
(388)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че засилените мерки не биха довели до никакво облекчение за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че първоначалните мерки от 2011 г., както изглежда, не са имали никакъв ефект.
(389)
Комисията отхвърля това твърдение и се позовава на съображенията по-горе, в които се стига до заключението, че ако не се наложат засилени мерки, това най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите
(390)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе изготвена извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Дейностите, свързани с разглеждания продукт, са представлявали само незначителна част от общия оборот на двамата вносители (по-малко от 0,5 %). И двамата възразиха срещу евентуалното повишаване на равнището на антидъмпинговите мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(391)
Общо вносът, деклариран от тези двама вносители, е представлявал значителен дял от целия внос от КНР през РП, и поради това бе счетен за представителен по отношение на вносителите в Съюза. Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на подкрепени с доказателства коментари. Въз основа на това бе направено заключението, че предвид ограничения дял на разглеждания продукт в общата дейност на вносителите, налагането на мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху общия интерес на вносителите от Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(392)
Сходният продукт се използва в широк спектър от приложения, като например в автомобилната промишленост, в турбини за вятърна енергия, в областта на морското дело, транспорта, аерокосмическата област и инфраструктурата. Съдействие бе оказано от широк кръг от потребители, които бяха групирани според сектора на дейност: производители на компоненти, производители на композитни материали, производители на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани и производители на вятърни турбини. Това позволи на Комисията да направи оценка на въздействието от засилените мерки по отношение на различните видове ползватели.
(393)
Оказалите съдействие ползватели са закупили около 13 % от разглеждания продукт от КНР по време на РП. Съответно по-голямата част от сходния продукт е закупена от други източници, като трети държави и промишлеността на Съюза. Само една малка част от тях са купували разглеждания продукт изключително от КНР.
(394)
Съществува широк спектър от отрасли надолу по веригата, използващи сходния продукт, предприятията на които се различават и по размер, като сред тях има както дружества, действащи в световен мащаб, така и МСП. От представената по време на разследването информация освен това изглежда, че промишлеността на ползвателите от Съюза осигурява работа на значителен брой хора, оценяван на 100 000 души, въпреки че не бяха представени изчерпателни и подкрепени с доказателства данни.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на ползвателите
(395)
Въз основа на отговорите на въпросника като цяло бе направено заключението, че използващите стъклени влакна отрасли на ползвателите са в относително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие ползватели съобщиха, че са получавали печалба от продажбите на своите продукти, в които се използва разглежданият продукт, през целия разглеждан период. Същевременно само няколко ползватели съобщиха, че са имали загуба от тази дейност през РП, като печалбата на редица други е била в границите от 2 % до 22 %. Следователно дори и при прилагане на настоящите мерки отраслите на ползвателите все още са били в състояние да реализират печалба.
(396)
Въз основа на получените данни за всяка от групите ползватели бе извършен анализ на въздействието върху тях.
(397)
При разследването бе установено, че в зависимост от характеристиките на различните отрасли на ползвателите възможността за прехвърляне на дадено увеличение на митото върху техните клиенти се различава и поради това въздействието от увеличаване на митото върху маржа на печалбата ще бъде различно за всеки отрасъл на ползвателите.
(398)
Накратко, налагането на комбинираните мерки би довело до намаляване на печалбата на ползвателите с по-малко от един процентен пункт за по-голямата част от отраслите на ползвателите, с изключение на промишлеността за производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. При последната промишленост делът на разглеждания продукт в производствените разходи е по-висок отколкото при другите засегнати отрасли на ползвателите. Следователно по-специално тези ползватели ще бъдат засегнати в по-голяма степен, отколкото другите ползватели, по отношение на които бе извършена оценка.
(399)
Въз основа на гореизложения анализ съществува голяма вероятност ползвателите от отраслите, свързани с производството на компоненти, композитни материали и вятърни турбини, да могат да поемат частично или изцяло увеличението на разходите. Освен това те също така биха били в състояние да прехвърлят част от увеличените разходи върху своите клиенти. В това отношение един от основните ползватели, осъществяващ дейност в производството на вятърни турбини, заяви, че приема заключенията от разследването и че ще поеме митата.
(400)
Това като цяло ограничено въздействие върху рентабилността също означава, че заетостта на равнището на промишлеността на ползвателите не е застрашена от предложеното увеличение на митата в степента, заявена от няколко ползватели.
(401)
Във всеки случай всяко евентуално отрицателно въздействие би било смекчено от непрекъснатия достъп на ползвателите до вноса от трети държави. Налагането на мерки не възпрепятства потребителите да се снабдяват от различни доставчици.
(402)
След оповестяването на окончателните заключения няколко ползватели заявиха, че аргументите на ползвателите са били отхвърлени въз основа само на заявления с качествен характер. Те също така заявиха, че намаляването на маржа на печалбата им е много по-голямо от един процентен пункт, както е посочено в съображение 398 по-горе, особено когато се разглежда въз основа на отделен продукт.
(403)
Тези твърдения се отхвърлят по изложените по-долу съображения. Въз основа на предоставените от ползвателите данни Комисията извърши подробни изчисления за оценка на количественото въздействие от засилването на мерките върху рентабилността на ползвателите. Отраслите, използващи разглеждания продукт, са разнородни и показват големи разлики по отношение на размера на предприятията (като сред тях има както МСП, така и многонационални предприятия), зависимостта им от разглеждания продукт, приложенията на техния краен продукт и клиентската им база (от малки до големи дружества, извършващи продажби в Съюза или експортни продажби). Както вече беше обяснено по-горе в съображение 398, Комисията признава, че някои сегменти на ползвателите ще бъдат засегнати в по-голяма степен отколкото други. Въз основа на данните, предоставени от оказалите съдействие ползватели, делът на използвания разглеждан продукт, закупуван от КНР, е бил доста ограничен (по-малко от 13 % - вж. съображение 393). Освен това делът на разглеждания продукт от КНР в общия размер на производствените разходи като цяло също е бил ограничен, т.е. средно по-малко от 4 %. Въпреки това последният е значително по-висок по отношение на разгледаното по-горе производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. Въздействието от увеличение на митата бе изчислено при хипотезата, че обемът на закупените от КНР стъклени влакна ще бъде подобен на посочения през РП и че цените на вноса от КНР ще подлежат на мита в размер на около 30 %, въпреки че спрямо по-голямата част от китайските производители износители ще се прилагат по-ниски мита. При тази хипотеза изчисленията показаха, че средно за всички оказали съдействие ползватели въздействието от увеличението на цената на разглеждания продукт с произход от КНР върху рентабилността ще бъде по-малко от един процентен пункт, както е посочено по-горе.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(404)
Няколко ползватели заявиха, че голяма част от продуктите от стъклено влакно, от които се нуждае промишлеността на ползвателите, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано начинание от технологична гледна точка.
(405)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на разглеждания продукт могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко ползватели, към настоящия момент в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Освен това при разследването бе установено, че ползвателите обикновено имат голям брой възможности за снабдяване като резервни варианти и често пъти са предпочитали продукта на няколко доставчици, за да не бъдат зависими от един доставчик. Следва също да се припомни, че предназначението на мерките не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(406)
Поради това е малко вероятно налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт от КНР да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на промишлеността на ползвателите.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън Съюза продукти надолу по веригата
(407)
Няколко ползватели заявиха, че са изправени пред ожесточена конкуренция от страна на производители извън Съюза и поради това не биха били в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на разглеждания продукт върху своите клиенти, тъй като това ще доведе до загуба на продажби. Предвид разнообразието от дружества на ползвателите възможността за прехвърляне на потенциалното увеличение на разходите върху потребителите ще бъде различна в зависимост от вида на ползвателя. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, в повечето случаи оборотът и рентабилността на ползвателите, които нямат възможност да прехвърлят по-голямата част от увеличението на разходите, биха били засегнати само в ограничена степен.
(408)
Няколко ползватели изразиха загриженост, че налагането на антисубсидийни мита би довело до неблагоприятно положение от гледна точка на конкуренцията спрямо доставчици извън Съюза, които имат достъп до разглеждания продукт, без да им бъдат налагани мерки. Ползвателите твърдят, че са в конкуренция с вноса от КНР на техните пазари надолу по веригата. Налагането на комбинирани мерки допълнително би влошило състоянието на конкуренцията. Предвид тези обстоятелства бе заявено, че не би било възможно да се прехвърли увеличението на цените на суровините върху клиентите. Освен това бе заявено, че това би довело до преместване на производството извън Съюза, което би довело до значителни загуби на работни места.
(409)
Следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антисубсидийни мерки би могъл да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на мерки, ако те са обосновани. Посочените разследвания се отнасят до конкретен продукт. Всяка промишленост на ползвателите има пълното право да прибегне до търговското право на Съюза и да поиска антидъмпингово разследване по отношение на своите продукти. Освен това решенията на дружествата относно избора на място на установяване зависят от голям брой фактори. Малко вероятно е решението за преместване да зависи единствено от митата върху една от суровините.
(410)
Няколко страни заявиха, че производителите от Съюза са международни дружества, които са собственост на чуждестранни лица, и че по-голямата част от смесените дружества обаче са малки или средни по големина и са собственост на местни лица. Тези МСП заявиха, че увеличението на митата ще доведат до загуба на работни места. От CCCLA заявиха също така, че когато ползвателите се преместят поради увеличението на митата, в Съюза ще има загуба на работни места. Освен това един ползвател заяви също така, че всяко преместване от страна на ползвателите ще доведе също така до по-малки продажби за промишлеността на Съюза.
(411)
Комисията отдава еднакво значение на всички работни места в Съюза, независимо от собствеността и големината на дружеството. В това отношение Комисията се позовава също на съображения 400 и 403. Освен това Комисията счита твърденията относно преместването, потенциалната загуба на работни места и по-малките продажби за промишлеността на Съюза за спекулативни и неподкрепени с доказателства.
(412)
Няколко страни заявиха, че продуктите понастоящем се произвеждат в Съюза за предлагане на световния пазар в конкуренция с трети държави. Един потребител заяви, че той може да внася разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплаща антидъмпингови мита, при положение че произвежданият от него краен продукт след това се изнася извън Съюза. Резултатът от това обаче е, че този ползвател може да предложи на своите клиенти извън Съюза по-конкурентни цени, отколкото на клиентите си в Съюза.
(413)
Наистина ползвателите могат да внасят разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплащат антидъмпинговите мита, при положение че произвежданият от тях краен продукт след това се изнася извън Съюза. Това обаче не променя заключенията на Комисията в настоящото разследване.
3.4. Недостиг в предлагането
(414)
Един ползвател заяви, че промишлеността на Съюза не е в състояние да удовлетвори изцяло търсенето в Съюза, по-специално по отношение на някои видове големи поръчки на пригодени към нуждите на клиентите продукти от стъклено влакно. Освен това този потребител заяви, че най-вероятно поради ограничения производствен капацитет на Съюза нито един производител от Съюза няма да бъде склонен да задели голяма част от капацитета си за снабдяването само на един отделен клиент. Друг ползвател заяви, че по отношение на нарязаните влакна не е налице прекомерно предлагане и че отстраняването на КНР от пазара на Съюза би довело, особено предвид перспективата за увеличаване на търсенето, до значителни проблеми с доставките на пазара на Съюза. Правителството на КНР цитира заявеното от производителя от Съюза 3B, че промишлеността не е въвеждала в експлоатация нов топилен капацитет от 2002 г. насам и че за да се отговори на потребностите на пазара, по-специално в Европа, е необходим допълнителен производствен капацитет в размер на 200 000 тона.
(415)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидсубсидийните мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на Съюза, а не да се премахне вносът. Предложените мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР, дори когато цените им не причиняват вреда, и следователно ще дадат възможност за непрекъснатото наличие на внос на нарязани влакна, както и на други продукти от стъклено влакно от КНР на пазара на Съюза.
(416)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да се справи с евентуален недостиг на нарязани влакна, настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза дава възможност за известно допълнително производство от страна на промишлеността на Съюза.
(417)
Нарязаните влакна подобно на всички други видове на разглеждания продукт могат също да бъдат внасяни в Съюза от трети държави като Малайзия.
(418)
Освен това китайските производители на стъклени влакна са изградили заводи в по-голяма близост до Съюза (в Египет и Бахрейн) като база за снабдяване на пазара на Съюза.
(419)
Предвид горепосоченото може да се заключи, че въпросът за евентуалния недостиг в предлагането на нарязани влакна може да бъде разрешен чрез по-широкото използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез внос от други служещи като източници държави, както и чрез непрекъснат внос от КНР на непричиняваща вреда цена.
(420)
Въз основа на горните раздели се стигна до заключението, че цялостното въздействие от налагането на комбинирани мерки върху отраслите на Съюза надолу по веригата е ограничено и няма да надхвърли положителното въздействие от мерките за промишлеността на Съюза.
(421)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че е трудно да се разбере, че производителите от Съюза разполагат с неизползван капацитет, като се има предвид, че съществува недостиг на стъклени влакна, а цените на пазара на Съюза се увеличават. Няколко страни повториха твърденията си, че налагането на допълнителни мерки ще доведе до недостиг в предлагането от производители от Съюза.
(422)
За разглеждания период при разследването не бе установено наличието на недостиг в предлагането. Що се отнася до евентуален бъдещ недостиг в предлагането, Комисията счита, че увеличението на митата няма да възпрепятства вноса в Съюза от КНР и от трети държави, както е изложено по-горе.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(423)
Въз основа на горепосоченото се очаква, че налагането на комбинираните мерки ще предостави възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез увеличаване на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за промишлеността на Съюза и нейните доставчици.
(424)
Поради това се прави заключението, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че последиците от предложените мерки са подценени. Те твърдят, че Комисията се отнася с по-голямо доверие към твърдението на малка група производители на стъклени влакна, отколкото към съпротивата на много по-голяма но фрагментирана група от предимно малки и средни по големина поддоставчици, които не са имали реална възможност да отговорят, упражнявайки същото влияние.
(426)
Тези твърдения се отхвърлят, тъй като на ползвателите бяха дадени много възможности да заявят своя интерес по време на разследването. Много от тях го направиха и тяхната информация бе проучена внимателно и взета предвид. По време на разследването бе отдадено значение на всички заинтересовани страни.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ И АНТИСУБСИДИЙНИ МЕРКИ
(427)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидията, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното причиняване на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия и субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(428)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(429)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос. Както при първоначалното разследване бе използвана целева печалба от 5 %.
(430)
APFE поиска целевата печалба да е 10 % - 12 %. APFE заяви, че при целевата печалба за целите на анализа следва да се вземе предвид необходимостта такава много капиталоемка промишленост да постигне задоволителна възвръщаемост на вложения капитал, както очакват инвеститорите. APFE се позовава също така на доклад на Stern Business School of New York University, в който се изчислява среднопретеглената цена на капитала (WACC), която съчетава разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал за различни промишлени отрасли (43). В доклада на Stern се изчислява, че средната стойност на WACC за промишлеността за производство на стъклени влакна е между 8,3 % и 8,4 %. Освен това APFE се позовава на печалба от 8,3 %, използвана в Китай в случая „Слънцезащитно стъкло“ (44). Сдружението освен това твърди, че като се има предвид, че разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал са малко по-високи в Съюза отколкото в САЩ, стойността за Съюза би била малко по-висока - в интервала от 10 % до 12 %.
(431)
Действителната печалба, реализирана по време на разглеждания период, не може да бъде използвана, тъй като все още има значителни обеми на дъмпингов внос от КНР, въпреки настоящите мита, които са в сила.
(432)
В случая със слънцезащитното стъкло от КНР е използвана целева печалба от 8,3 %, тъй като това е била средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това все още не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция (т.е. печалба, която все още не е засегната от дъмпинговия внос).
(433)
Макар да е безспорно, че промишлеността на Съюза е много капиталоемка, APFE не бе в състояние да докаже, че целевата печалба, основаваща се на WACC от доклада на Stern, отговаря на приложимия тест. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(434)
След оповестяването на окончателните заключения APFE заяви, че констатациите относно целевата печалба следва да бъдат преразгледани, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е в състояние да постигне равнища на печалба над 5 % по отношение на някои видове продукти, като например нарязаните влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) за нетъкан текстил и WUCS за употреба с гипсови продукти, където те могат да се конкурират лоялно с вноса от трети държави и когато не се сблъскват с агресивно подбиване на цените от страна на китайски продукти от стъклено влакно, които са предмет на дъмпинг и субсидиране.
(435)
При предишното разследване бе използвана целева печалба от 5 %. Поради липсата на подкрепени с доказателства аргументи по отношение на променените условия на пазара, които биха обосновали по-висока целева печалба, се запазва тази целева печалба.
(436)
Освен това макар и WUCS, както и всички други видове на разглеждания продукт, да се използват като материал за подсилване, WUCS имат ограничен срок на годност и по-високи транспортни разходи поради теглото на съдържанието на вода (вж. съображение 63). WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(437)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители от КНР и среднопретеглената непричиняваща вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза по време на разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(438)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(439)
След проверка Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител.
(440)
В резултат на това бяха установени следните равнища на отстраняване на вредата:
Дружество
Равнище на отстраняване на вредата
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Други оказали съдействие дружества
26,1 %
(441)
Един ползвател заяви, че всички факти са останали без промяна и че поради това единствената възможност Комисията да достигне до заключение, че вредата, за която се твърди, че е причинена от вноса от КНР, е станала по-голяма, е ако Комисията е използвала различна методология за изчисляване на маржа на вредата в сравнение с първоначалното разследване.
(442)
Фактите не са останали без промяна. Поради това, като се прилага методологията от първоначалното разследване, изчисляването на настоящия марж на вредата води до различен резултат с оглед на промяната на залегналите в основата данни, като например разходите, цените и загубите.
(443)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител изрази учудване каква промяна в обстоятелствата би обосновала изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите вместо извършване на просто сравнение на средните цени, както това е направено при първоначалното разследване.
(444)
Комисията счита, че основната методология при настоящите разследвания, е същата като прилаганата при предишното разследване. Бе изготвена извадка и всяко сравнение бе извършено с използване на сходни елементи. Изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите даде възможност за извършване на по-подробно и точно изчисление, но това не може да се разглежда като промяна в методологията.
(445)
Същият производител износител също така заяви, че матовете от нарязани влакна, изработени от нишки от стъклено влакно, представляват част от разглеждания продукт, но че при изчисляването на маржа на вредата не се вземат предвид контролните номера на продуктите за матовете от нарязани влакна. Производителят износител изрази учудване дали i) производителите от Съюза вече не произвеждат тези матове от нарязани влакна и ii) защо Комисията в миналото не изглежда да е имала трудност при намирането на заместител на основен вид на продукта за целите на изчислението на маржа на вредата, дори и в случаите, когато не е имало точно съвпадение по отношение на контролния номер на продукта.
(446)
Разглежданият продукт наистина обхваща матовете от нарязани влакна и някои (субекти на) производителите от Съюза произвеждат тези матове. Включените в извадката производители от Съюза са произвеждали някои видове матове, които не са били внасяни от КНР по време на РП. Въпреки това като цяло съответствието на контролните номера на продуктите е било голямо и поради това не е имало нужда от използване на заместители на продуктите.
(447)
Освен това този производител износител изрази учудване i) защо е било необходимо коригиране в зависимост от равнището на търговия и на кого производителите от Съюза действително продават своите продукти, и ii) защо по отношение на китайските продажби разходите на ЕС за транспорт до складовете и разходите за складиране не са били взети предвид в маржа на вредата.
(448)
Продажбите на включените в извадката производители от Съюза са осъществявани предимно директно с крайните потребители. По отношение на включените в извадката китайски износители случаят не е такъв. Голяма част от продажбите са извършвани чрез дистрибутори или други междинни канали за продажба. Поради това бе счетено, че като се приравнят всички продажби до равнището на продажби на краен потребител, това би направило цените сравними в по-голяма степен. В съответствие със стандартната методология при изчислението на подбиването на цените се вземат предвид разходите след вноса, докато маржът на вредата се основава на CIF стойността на китайските експортни продажби.
(449)
Производителят износител също така изрази учудване защо съществуващото антидъмпингово мито не се включва в маржа на вредата, при положение че включването на това мито в CIF стойността би било в съответствие с прилаганата методология по отношение на подбиването на цените.
(450)
Маржът на отстраняване на вредата, представен в настоящия регламент, отразява пълния марж, необходим за отстраняването на вредата. Ако съществуващият антидъмпингов марж бе включен в маржа на отстраняване на вредата, резултатът би бил само марж на частичното ѝ отстраняване.
(451)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят заяви, че тъй като за Jiangsu Changhai Group е установено, че не е оказало пълно съдействие при разследването (вж. раздел В.2.1 по-горе), информацията относно експортната цена на Jiangsu Changhai Group е ненадеждна и поради това не следва да се използва при изчисляването на маржа на вредата. Жалбоподателят заяви, че експортната цена на групата може да се окаже невярна, в случай че се установи въз основа на производствените разходи на дружеството, които не са могли да бъдат надлежно проверени поради неоказването на пълно съдействие при разследването. Експортната цена на групата следва да бъде установена по-скоро въз основа на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(452)
Както е обяснено в съображение 92, в рамките на групата разглежданият продукт не е бил изнасян от дружеството, предоставило подвеждаща информация, а само от OCH. OCH обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата (например бяха предоставени фактури, които Комисията провери на място). Поради това Комисията няма причина да поставя под съмнение експортната цена на групата. Изчисляването на маржа на вредата бе извършено въз основа на действителната проверена експортна цена - така както е посочена във фактурите за продажбите - независимо от начина, по който е била определена и независимо от това дали се е основавала на производствените разходи на дружеството. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Окончателни мерки
(453)
Антисубсидийното разследване бе проведено едновременно с преразглеждането на антидъмпинговите мерки, ограничено до вредата. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва в съответствие с член 15 от основния антисубсидиен регламент да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата.
(454)
Въз основа на тази методология и на фактите по случая, и по-специално на факта, че мерките са ограничени от маржа на вредата, Комисията счита, че в настоящия случай не възниква проблем с „двойното отчитане“.
(455)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследванията. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследванията.
(456)
За другите оказали съдействие невключени в извадката китайски производители износители, които са изброени в приложение I, ставката на окончателното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките, установени за оказалите съдействие включени в извадката производители износители, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, спрямо който се прилагат разпоредбите на член 28, параграф 1.
(457)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител поиска спрямо него да бъде приложено индивидуално третиране съгласно член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и да му бъде изчислен индивидуален дъмпингов марж.
(458)
Предвид факта обаче, че частичното междинно преразглеждане е ограничено до вредата, дъмпинговите маржове, установени при предишното антидъмпингово разследване, остават непроменени. Поради това искането за индивидуален дъмпингов марж бе отхвърлено.
(459)
Въз основа на горепосоченото ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Китайски износител
Дъмпингов марж (установен при първоначалното разследване)
Марж на субсидията
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Други оказали съдействие дружества
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Ставки на митото за всички останали дружества
10,3 %
19,9 %
(460)
Индивидуалната ставка на антидъмпинговото и антисубсидийното мито за дружествата, посочена в настоящия регламент, е установена въз основа на констатациите от настоящите разследвания. Следователно тя отразява установената по време на посочените разследвания ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е посочено изрично в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(461)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалната ставка на митото в случай на последваща промяна на наименованието на неговия субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (45). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(462)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, равнището на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществували износ за Съюза по време на РП.
3. Гаранция (поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг)
(463)
Един китайски производител износител предложи гаранция (поемане на ангажимент) по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 13, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. В предложението за гаранция се съдържаха минимални вносни цени (МВЦ) за няколко основни вида и подвида продукти от разглеждания продукт.
(464)
Комисията счита, че разглежданият продукт съществува под формата на многобройни продуктови подвидове и качества, като при тях разликата в цените може да достигне до 700 %. Поради това съществува голям риск от кръстосано компенсиране. В рамките на един вид на продукта цените също може да се различават до 550 % в зависимост от продуктовите подвидове. Освен това различните МВЦ, предложени от китайския производител износител, бяха доста под непричиняващата вреда цена и поради това не могат да отстранят вредата, понасяна от промишлеността на Съюза.
(465)
Предвид горепосоченото, за митниците не би било възможно да разграничават спецификациите без индивидуален анализ на всяка сделка с цел внос, за да се определи в коя група от МВЦ попада продуктът, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим.
(466)
Освен това дружеството изнася за Съюза и други продукти, спрямо които няма наложени мерки. Следователно съществува риск от компенсиране, ако тези продукти се продават на едни и същи клиенти. Някои от неговите клиенти в Съюза са свързани дружества, които търгуват и с други свързани дружества извън Съюза. Тези сложни търговски и стопански връзки създават допълнителни потенциални рискове от кръстосано компенсиране.
(467)
Въз основа на гореизложеното предложението за гаранция бе отхвърлено.
(468)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно изравнително мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
10,2
Всички останали дружества
10,3
A999
(3) Индивидуалните изравнителни митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
(4) Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета се заменя със следното:
1)
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2)
Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
15,9
Всички останали дружества
19,9
A999
3)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4)
Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1379/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére, valamint az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 248/2011/EU végrehajtási rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes, jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 és 7019 31 00 KN-kód alá tartozó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára.
2. A szubvencióellenes vizsgálat megindítása
(2)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2013. december 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: a szubvencióellenes eljárás megindításáról szóló értesítés) útján szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy az érintett ország) származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan (4).
(3)
A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2013. október 28-án a European Glass Fibre Producers Association (Európai Üvegszálgyártók Szövetsége, APFE) (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió egyes, folytonos üvegszálból készült termékekre vonatkozó teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek támogatására és az ezáltal okozott jelentős kárra vonatkozóan, amelyet a Bizottság elegendőnek talált a vizsgálat megindításához.
(4)
A vizsgálat megindítását megelőzően a Bizottság az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a Kínai Népköztársaság kormányát, hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott panasz érkezett hozzá, amely szerint a KNK-ból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációra hívta a kínai kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
(5)
A kínai kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően 2013. december 5-én megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor a Bizottság megfelelően figyelembe vette a kínai kormánynak a panaszban szereplő támogatási programokkal kapcsolatos észrevételeit. A konzultációkat követően 2013. december 9-én a kínai kormánytól írásbeli beadvány érkezett.
(6)
A Bizottság további konzultációkat ajánlott fel a kínai kormánynak a vizsgálat folyamán feltárt további támogatási programok tekintetében. A kínai kormány azonban nem fogadta el a felkérést, mivel azt állították, hogy nem kaptak elegendő információt e támogatási programokat illetően.
3. A hatályos dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata iránti párhuzamos kérelem
(7)
A Bizottsághoz az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálata iránti kérelem (5) érkezett. A kérelmet 2013. október 28-án az APFE is benyújtotta olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.
(8)
Minthogy megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2013. december 18-án közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(9)
Egy exportáló gyártó állította, hogy a 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által bevezetett meglévő intézkedések az esetében nem érvényesek, ezért a rendelet által bevezetett meglévő intézkedésekre vonatkozó jelenlegi vizsgálatot meg kell szüntetni. Azzal érvelt, hogy a meglévő intézkedések sértik a WTO dömpingellenes megállapodását, mivel az exportáló gyártótól megtagadták a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti egyéni elbánást, amely már létezett ennek a rendeletnek az elfogadása idején. Állításának alátámasztására a WTO Fellebbezési Testületének 2011. július 28-i DS 397. számú ügyben elfogadott jelentésére (7) hivatkozik.
(10)
A WTO Fellebbezési Testületének 2011. július 28-i DS 397. számú ügyben elfogadott jelentését követően a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdését módosították (8). A módosítás a 2012. szeptember 6-i hatálybalépését követően megkezdett valamennyi vizsgálatra vonatkozik. Azokra az exportáló gyártókra tekintettel, akikre azok az intézkedések vonatkoznak, amelyek a Bizottság 2012. március 23-án közzétett értesítése (9) előtt már érvényben voltak, felhívja a nem piacgazdasággal rendelkező országokból származó bármely exportáló gyártót, hogy kérelmezzék a felülvizsgálatot, ha megítélésük szerint a rájuk vonatkozó intézkedéseket felül kell vizsgálni a Fellebbezési Testület fent említett jelentésének fényében. A 248/2011/EU végrehajtási rendeletet külön megemlítették ebben az értesítésben. A Bizottsághoz nem érkezett ilyen kérelem a szóban forgó exportáló gyártótól, és az exportáló gyártó nem nyújtott be időközi felülvizsgálat iránti kérelmet az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(11)
A meglévő intézkedések érvényessége ezért nem forog kockán, és a Bizottság elutasítja ezt az állítást.
4. A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak mindkét vizsgálatra vonatkozóan
(12)
A támogatás és a kár vizsgálata a 2012. október 1-je és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-je és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
(13)
Mind a szubvencióellenes felülvizsgálat, mind a dömpingellenes részleges időközi felülvizsgálat keretében végzett kárelemzések az uniós gazdasági ágazat ugyanazon meghatározására, az ágazatot képviselő ugyanazon uniós gyártókra és ugyanazon vizsgálati időszakra épülnek, és eltérő megállapítás hiányában ugyanazon következtetésekhez vezettek. Ez megfelelőnek tűnt a kárelemzés racionalizálása és a mindkét vizsgálat tekintetében egybehangzó megállapítások elérése szempontjából. Ezért a kárral kapcsolatban bármelyik vizsgálat során tett észrevételeket mindkét vizsgálatban figyelembe vették.
5. A vizsgálatokban érintett felek
(14)
Az eljárás megindításáról szóló mindkét értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a mindkét vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. Ezenfelül a Bizottság a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a KNK ismert exportáló gyártóit és hatóságait, az ismert importőröket, szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint a tudvalevőleg érintett szövetségeket, és felkérte ezeket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban.
(15)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtsanak be, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
6. Mintavétel
(16)
Az eljárás megindításáról szóló mindkét értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a dömpingellenes alaprendelet 17. cikkének és a szubvencióellenes alaprendelet 27. cikkének megfelelően a vizsgálatba bevont kínai exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát minták kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja.
6.1. Mintavétel az uniós gyártók körében mindkét vizsgálatra vonatkozóan
(17)
Az eljárás megindításáról szóló mindkét értesítésben a Bizottság kijelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a vizsgálati időszak alatti uniós gyártás és a hasonló termék uniós piacán realizált értékesítési volumen alapján választotta ki a mintát a megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett. E minta Belgiumban, Franciaországban és Szlovákiában letelepedett három uniós gyártó (10) üzeméből állt, amelyek a teljes uniós termelés 52 %-át és az uniós piacon történő összes értékesítés 49 %-át képviselik. Ezért a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték. A Bizottság felkért minden érintett felet, hogy az ideiglenes mintával kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket.
(18)
A vizsgálat során a kínai kormány azt állította, hogy az uniós gyártókra vonatkozóan az eredeti dömpingellenes vizsgálatban minden indoklás nélkül más mintavételi módszert alkalmaztak, mint a jelenlegi vizsgálatban. A kínai kormány kijelentette, hogy i. a Bizottság már a vizsgálatok megindítását megelőzően kiválasztott egy mintát, ezért a Bizottság már a vizsgálatok megindítása előtt úgy határozott, hogy szükség van mintavételre, ii. az eredeti dömpingellenes vizsgálatban valamennyi félnek, amely szerepelni kívánt a mintában, információt kellett szolgáltatnia a Bizottság számára a vizsgálat megindítását követő 15 napon belül, míg a jelen esetben, a mintába már felvett gyártók nem kötelesek ezt megtenni, iii. azok a felek, amelyek szerepelni kívántak a mintában, az eljárás megindításáról szóló két értesítésben nem kaptak információt arra vonatkozóan, hogy milyen adatokat kell megadniuk ahhoz, hogy szerepeljenek a mintavételben, és nem kaptak tájékoztatást a mintába felvett gyártók által képviselt termelésre és értékesítési volumenre vonatkozóan sem, iv. és hogy az alkalmazott kiválasztási kritérium, amely szerint „ez a minta jelenti a gyártók legnagyobb reprezentatív mennyiségét, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható” nem szerepelt a dömpingellenes alaprendelet 17. cikkében, és az ezen az alapon kiválasztott minta nem volt következetes ezzel a rendelkezéssel.
(19)
Az eljárás megindításáról szóló mindkét értesítésben a Bizottság kifejtette, hogy tekintettel az uniós gyártók nagy számára, és annak érdekében, hogy határidőn belül befejezzék a vizsgálatokat, mintavételhez folyamodott és egyidejűleg ideiglenes mintára tett javaslatot. Az előző vizsgálat során ugyanezt a módszert, azaz a mintavételt alkalmazták. Az ideiglenes mintavétel alkalmazása nem változtatta meg a módszert, hanem csupán nagyobb hatékonyságot tett lehetővé, mivel időt lehetett nyerni, a védelemhez való jog maradéktalan tiszteletben tartása mellett. A Bizottság valójában lehetőséget adott más olyan uniós gyártók számára, akik a mintába való felvételüket indokoltnak vélik, hogy ezáltal kapcsolatba léphessenek a Bizottsággal vagy bármely más érdekelt féllel, és bármely releváns információt benyújthassanak a mintával kapcsolatosan. A végleges mintának figyelembe kell vennie valamennyi beérkezett észrevételt, amennyiben van ilyen. Mivel nem érkezett be észrevétel a javasolt mintával kapcsolatban, az ideiglenes mintát megerősítették. A második állítással kapcsolatban a mintába ideiglenesen felvett gyártók kitöltötték a formanyomtatványt, amely tartalmazta az ahhoz szükséges információkat, hogy a Bizottság kiválaszthassa az ideiglenes mintát. A formanyomtatvány és a válaszok a vizsgálat céljából rendelkezésre álltak a nem bizalmas jellegű aktában. A harmadik állítással kapcsolatban a felek, akik úgy vélték, hogy indokolt a mintába való felvételük, felkérést kaptak, hogy lépjenek kapcsolatba a Bizottsággal az eljárás megindításáról szóló két értesítés közzétételét követő 15 napon belül, és lehetőséget kaptak, hogy betekintsenek a nem bizalmas jellegű aktába, ahol a formanyomtatványok találhatóak. Ezek a formanyomtatványok adatokat tartalmaztak a termelésre és az értékesítési volumenre vonatkozóan. Nem megalapozott a negyedik állítás sem, mivel a dömpingellenes alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése egyértelműen hivatkozik a legnagyobb reprezentatív mennyiségre, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.
(20)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány megismételte azon állítását, miszerint az uniós gyártók mintájának a két vizsgálat megindítását megelőző kiválasztása a véleménye szerint nem volt következetes, és az alábbiakat hangsúlyozta: i. a Bizottság azon indoklása, miszerint a vizsgálat határidejét betartotta, fenntarthatatlan, mivel a dömpingellenes alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdése egyaránt egyértelműen előírja, hogy a mintavételt a két eljárás megindítását követően és a két eljárás megindítását követő három héten belül benyújtott észrevételek alapján kell elvégezni; ii. az ideiglenes mintának diszkriminatív vagy nem objektív és demotiváló tényezőként kell működnie más uniós gyártók mintába való felvételre való jelentkezése tekintetében, valamint iii. a Bizottság nem biztosította más uniós gyártók számára a három hetes jelentkezési határidőt.
(21)
A dömpingellenes alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az „az érintett felek véleményének kikérésével és beleegyezésével kiválasztott minták előnyt élveznek, feltéve, hogy ilyen felek jelentkeznek és a vizsgálat megindításától számított három héten belül elegendő információt bocsátanak rendelkezésre a reprezentatív minta kiválasztásához”. Az első állítást illetően a dömpingellenes alaprendelet és a szubvencióellenes alaprendelet nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy az eljárás megindításakor ideiglenes mintát javasoljon, amellyel kapcsolatban felkérik a feleket arra, hogy tegyék meg észrevételeiket. Ráadásul, mivel az uniós gyártók (vagy legalábbis egy nagy részük) támogatja a panaszt és figyelembe veszi a formanyomtatványokban kapott információkat, a Bizottság rendelkezett a szükséges információkkal az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan, hogy a kezdeti szakaszban ideiglenes mintát válasszon ki. Ezen információk ismerete miatt különbözik az uniós gyártók mintavételi gyakorlata az exportáló gyártók esetében alkalmazott gyakorlattól. A második és a harmadik állításra vonatkozóan az eljárás megindításról szóló értesítés megállapította, hogy azoknak az uniós gyártóknak, akik úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, 15 napon belül kell kapcsolatba lépniük a Bizottsággal. A Bizottság nem látja, hogy ez miként sérti az alaprendeletet vagy tekinthető diszkriminatívnak, nem objektívnak, sőt demotiválónak.
(22)
A kínai kormány azt állította, hogy a minta nem reprezentatív, mivel jelentős saját felhasználásra irányuló termeléssel rendelkező vállalat nem szerepel a mintában, és ezért a hazai ágazat egy részét egyszerűen nem értékelték.
(23)
Ezt az állítást elutasították, mivel a mintába felvett uniós gyártók esetében valóban volt saját felhasználás. A kínai kormány továbbá nem jelezte, hogy melyik uniós gyártót kellett volna felvenni a mintába, és melyiket kellett volna kizárni.
(24)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gyártók mintája nem volt reprezentatív, mivel a mintába felvett uniós gyártók közül egyik sem gyártott/értékesített vágott szálat és szövedéket.
(25)
A mintavételben szereplő három uniós gyártó csakugyan nem gyártott vágott szálat és szövedéket, viszont rostos üvegszálat, valamint egyéb fő terméktípusokat gyártottak. A mintavételben szereplő jogi személyek ezért reprezentatívnak minősültek, azért is, mert a teljes uniós gyártás mintegy 52 %-át, az Unió piacán belüli összértékesítésének 49 %-át képviselte, jó földrajzi eloszlással. Az a tény, hogy a terméktípusok széles választékából egyet nem gyártottak a mintában szereplő uniós gyártók, nem változtat ezen a következtetésen.
6.2. Mintavétel az importőrök körében mindkét vizsgálatra vonatkozóan
(26)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független gyártókat, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(27)
Mivel csak két független importőr töltötte ki a mintavételi formanyomtatványt, ezért nem volt szükség mintavételre.
6.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében mindkét vizsgálatra vonatkozóan
(28)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte az összes kínai exportáló gyártót, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésekben meghatározott információkat. Ezenkívül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.
(29)
Az érintett ország nyolc exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A szubvencióellenes alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével és a dömpingellenes alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság kiválasztotta a három exportáló gyártóból álló mintát, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható legnagyobb reprezentatív mennyiségű exporton alapult. A szubvencióellenes alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével és a dömpingellenes alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérték valamennyi ismert érintett exportáló gyártót és az érintett ország hatóságait, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban, de azok nem tettek észrevételt. A Bizottság ezért a javasolt minta megtartása mellett döntött, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.
(30)
Az exportáló gyártók, illetve exportáló gyártók csoportjait tömörítő minta a következő:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH”) és a vele kapcsolatban álló vállalatok; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH”) és a Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma”). E három vállalatra a Jiangsu Changhai csoport néven hivatkoznak;
-
Jushi Group Co., Ltd, és a vele kapcsolatban álló vállalatok; Jushi Group Chengdu Co., Ltd és a Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. E három vállalatra a Jushi csoport néven hivatkoznak.
(31)
A minta a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból az Unióba irányuló összes exportértékesítés 78 %-ára terjedt ki a mintavételi formanyomtatványokra adott válaszok alapján.
7. A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások
(32)
A Bizottság kérdőíveket küldött a kínai kormánynak, valamint a kérdőívre igényt tartó kínai exportáló gyártók mindegyikének, csakúgy, mint azoknak a mintába felvett uniós gyártóknak, felhasználóknak és kereskedelmi szövetségeknek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(33)
Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: a kínai kormány, a mintába felvett három kínai exportáló gyártó, a mintába felvett három uniós gyártó, 14 felhasználó és két független importőr. Az egyik felhasználótól érkezett válaszok azonban nem voltak kielégítőek, és nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy érdemi elemzést végezzen ezekről az adatokról, annak ellenére, hogy számos emlékeztető kiküldésére került sor.
(34)
Ráadásul az üvegipart képviselő Glass Alliance Europe a tagjai nevében azt kérte, hogy ismerjék el érdekelt félként, és állásfoglalást nyújtott be.
(35)
A következő felhasználói szövetségektől szintén érkeztek írásbeli beadványok: a Danish Wind Industry Association, a Danish Plastics Federation és a Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC), valamint a Siemens Wind Power AG.
(36)
Ezenfelül a Kínai Könnyűipari és Kézműves Termékek Kamarája (Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-crafts, CCCLA) is nyújtott be észrevételeket.
(37)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a támogatás, a károkozás és az uniós érdek megállapításához szükségesnek ítélt. A dömpingellenes alaprendelet 16. cikke és a szubvencióellenes alaprendelet 26. cikke alapján ellenőrző látogatásra került sor a kínai kormánynál és az alábbi vállalatok telephelyein:
Uniós gyártók:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgium;
-
Owens Corning Fibreglass France, Franciaország;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Szlovákia.
A KNK-ban működő exportáló gyártók:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló, KNK-ban letelepedett kereskedők:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE”);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC”).
Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló, Unióban letelepedett kereskedők:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Független importőrök:
-
Helm AG, Németország.
Felhasználók:
-
Basell Polyolefine, Németország;
-
DSM, Hollandia;
-
DuPont de Nemours, Belgium;
-
Exel Composites, Belgium;
-
Fiberline Composites, Dánia;
-
Formax, Egyesült Királyság;
-
Polyone, Németország;
-
Vestas Wind Systems, Dánia.
(38)
A kínai kormány azt állította, hogy az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános iratokhoz történő hozzáféréssel kapcsolatban sérült a védekezéshez való joga, mivel a nem bizalmas jellegű iratokból információk hiányoztak „megfelelő indok” megjelölése vagy kellően részletes összefoglalók biztosítása, illetve kivételes esetben a nem bizalmas jellegű összefoglaló benyújtása elmulasztásának indokolása nélkül.
(39)
A Bizottság úgy vélte, hogy az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános iratok elegendő információt tartalmaztak ahhoz, hogy az érdekelt felek megvizsgálhassák a Bizottság által az elemzésében használt adatokat, és a kérelmet megalapozatlannak találták. A kormányt tájékoztatták azokról az okokról, amelyek miatt a Bizottság az állításokat megalapozatlannak tekintette.
(40)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány, valamint egy exportáló gyártó megismételte, hogy az információ bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezést túl széles értelemben alkalmazták, és kérte az uniós gyártók által értékesített terméktípusok, valamint a teljes mennyiség nyilvánosságra hozatalát termékkód szerint.
(41)
A Bizottság úgy véli, hogy a védelemhez való jog nem sérült, mivel valamennyi exportáló gyártó számára biztosították az egyedi nyilvánosságra hozatalt a mintába felvett uniós gyártók által gyártott termékek kódjáról, amelyek esetében verseny állt fenn a KNK-val. Az állítást ezért elutasították.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(42)
A két vizsgálat által érintett termék azonos a 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletben meghatározott és az eljárás megindításáról szóló két értesítésben leírt termékkel, nevezetesen a következővel: a Kínai Népköztársaságból származó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (érintett termék vagy üvegszálból készült termékek), amelyek jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 (az utóbbi kódja 2014. január 1-jén7019 31 10-ra változott) KN-kód alá tartoznak.
(43)
Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító ágazatban a hőre lágyuló és hőkezelt gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegszállal megerősített műanyagok) számos más iparágban alkalmazzák: gépjárműipar, elektromos/elektronikai ipar, szélerőműlapátok, építés/építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek, légtér/katonai felhasználás stb.
(44)
Ezen eljárás az üvegszálból készült termékek három alaptípusára - azaz a vágott szálakra (11), előfonatokra (12) és szövedékekre (13) (az üveggyapotból készült szövedék kivételével) - terjed ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék különböző típusainak megjelenésében mutatkozó különbségek és a végfelhasználásukban mutatkozó esetleges különbségek ellenére az érintett termék valamennyi különböző típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik.
2. Termékek kizárására irányuló kérelmek
2.1. 7019 31 90 KN-kód
(45)
Az eljárás megindításáról szóló két értesítés közzétételét követően a CCCLA azt az észrevételt tette, miszerint az eljárás megindításáról szóló két értesítés a 7019 31 10 KN-kódra hivatkozott, miközben a panaszos a 7019 31 00 KN-kódra hivatkozott, valamint azt, hogy az utóbbi kód már nem létezik. Azt állította, hogy az előzőleg a 7019 31 00 KN-kódba sorolt termékek jelenleg két különböző KN-kód alá tartoznak: a 7019 31 10 (üvegrost szövedék elemi szálakból) és a 7019 31 90 (egyéb üvegrost szövedék). Mivel a jelenlegi vizsgálat az egyes, folytonos üvegszálból készült termékekre terjed ki, a CCCLA úgy véli, hogy a 7019 31 90 KN-kód alá besorolt termékeket, nevezetesen „a szálak nélküli üvegrost szövedéket” ki kell zárni az érintett termékkörből.
(46)
Ez az állítás irreveláns, mivel az ilyen termék nem tartozik elsődlegesen az érintett termékek közé.
(47)
A panaszos az ex 7019 31 00 KN-kódra hivatkozott, és egyértelműen azt állította, hogy az üveggyapot szövedékek (egyéb szövedékek vagy szálak nélküli üvegrost szövedékek) ki vannak zárva. Ezért került sor az „ex” feltüntetésére a KN-kód előtt.
(48)
Az eljárás megindításáról szóló két értesítést 2013 decemberében tették közzé, miszerint a szóban forgó termék „jelenleg a […] 7019 31 10 KN-kód alá tartozó”. Mivel 2012. január 1-jétől a korábban a 7019 31 00 KN-kód alá tartozó termékeket a 7019 31 10 és 7019 31 90 KN-kód alá osztották fel, az eljárás megindításáról szóló értesítés nem tartalmazza a „szálak nélküli üvegrost szövedéket”, amint azt a „jelenleg a […] 7019 31 10 KN-kód alá tartozó” hivatkozás állította.
(49)
A jelenlegi rendelet azonban kimondja, hogy „jelenleg a […] 7019 31 00 KN-kód alá tartozó”, tekintettel arra, hogy 2014. január 1-jétől a 7019 31 10 és 7019 31 90 KN-kódokat újból egyesítették, mivel a 7019 31 90 KN-kód a gyakorlatban üres maradt (az egyéb üvegrost szövedékeket, nevezetesen az üveggyapot szövedékeket inkább a 7019 39 00 KN-kód alá sorolták be).
(50)
A 7019 31 90 KN-kód kizárására irányuló kérés ezért irreveláns.
2.2. Texturált előfonatok
(51)
Az egyik felhasználó a texturált előfonatok kizárását (14) kérte a termékkörből arra hivatkozva, hogy az üvegszálból készült termékek uniós gyártói nem gyártják e termékeket.
(52)
Három uniós gyártót azonban a texturált előfonatok olyan gyártóiként azonosítottak, amelyeknek elegendő kapacitásuk van a piaci igények kielégítésére. A vizsgálatok kimutatták, hogy a végfelhasználásban mutatkozó esetleges különbségek ellenére az érintett termék valamennyi különböző típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és alapvetően ugyanarra a célra használatos. A texturált előfonatoknak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet ezért elutasítják.
(53)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a texturált előfonatokat ki kellene zárni, mivel i. csak egy uniós gyártó szállított texturált előfonatokat a piacra korlátozott mennyiségekben, és ezért e termék behozatala nem okozna kárt az uniós gazdasági ágazatnak; ii. az a tény, hogy a texturált előfonatok különböznek a közvetlen előfonatoktól, mivel ez utóbbi pultrudált kompozit profiljának jobb a keresztirányú szilárdsága és különbözik a gyártási folyamata is; valamint iii. azzal ellentétben, ami az eredeti dömpingellenes vizsgálat során történt a cérnákkal kapcsolatosan, a Bizottság úgy véli, hogy a korlátozott helyettesíthetőség nem jelentős tényező a texturált előfonatok kizárásának engedélyezéséhez.
(54)
Az első állítással kapcsolatosan, a Bizottság megismétli, hogy az Unióban számos gyártó rendelkezik kapacitással a texturált előfonatokkal kapcsolatos piaci igények kielégítéséhez, közülük azonban csak egy értékesít ebből a terméktípusból. A kínai kormány azon érve, miszerint jelenleg csak egy uniós gyártó értékesíti a terméket, inkább a károkozás jelének tekinthető, mivel azt jelenti, hogy a felhasználók más, az Unión kívüli, különösen a KNK-ból származó szállítókra álltak át.
(55)
A második állítással kapcsolatosan, a texturált előfonat gyártási folyamata azonos a „normál” előfonatéval, azzal a különbséggel, hogy van egy további lépés - a levegőfújás az előfonat belsejébe -, amelyhez csupán egy viszonylag nem drága kiegészítő felszerelés szükséges, és nem változtatja meg a termék lényeges műszaki és fizikai jellemzőit. A texturált előfonat csupán kissé sűrűbbnek tűnik, mint a „normál”előfonat.
(56)
A harmadik állítással kapcsolatban a Bizottság ugyanazt a megközelítést követte, mint az előző vizsgálatban, amelyben a texturált előfonatok az érintett termék részét képezték, és a kizárásukra irányuló kérelmet elutasították. Nem tudtak olyan érdemi érvet előadni, ami ettől eltérő következtetésre vezetne.
(57)
A texturált előfonatoknak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet ezért elutasítják.
2.3. Termékek, amelyek tekintetében az uniós gazdasági ágazat nincs kitéve versenynek a KNK részéről
(58)
A kínai kormány kérelmezte, hogy azokat a termékeket, amelyekkel kapcsolatban az uniós gazdasági ágazat nem szembesül a kínai behozatal által támasztott versennyel (amint az a szubvencióellenes panasz betekinthető változatában áll), vegyék ki a termékkörből. Az érintett termékek a nedves felhasználású vágott szálak és szövedékek voltak.
(59)
A nedves felhasználású vágott szálaknak korlátozott az eltarthatóságuk, és magasabb szállítási költségekkel járnak a víztartalmukból adódó nagyobb súlyuk miatt. A nedves felhasználású vágott szálak kereskedelme azonban világszinten folyik. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék különböző típusainak megjelenésében mutatkozó egyes különbségek és a végfelhasználásukban mutatkozó esetleges különbségek ellenére az érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és alapvetően ugyanarra a célra használatos. A nedves felhasználású vágott szálakat és szövedékeket, ahogyan az érintett termék bármely más terméktípusát is, erősítő anyagként használják. A kínai kormány azon állítása továbbá, miszerint egyes kínai üvegszálból készült termékek még nincsenek jelen nagy mennyiségben az uniós piacon, nem zárja ki a jövőbeli üzleti magatartás megváltozását az ilyen különleges típusú exportokkal kapcsolatosan. E termékeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet ezért elutasítják.
(60)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy i. mindössze egy uniós gyártó gyárt nedves felhasználású vágott szálakat, és ezért e termék bármely behozatala nem okozna kárt az uniós gazdasági ágazatnak; ii. az uniós gyártók nem szenvednek kárt a fent említett termékekkel kapcsolatosan, mivel az uniós gazdasági ágazat a panasz betekinthető változatában azt állította, hogy ezekből a termékekből 8-10 % feletti nyereséget realizálhatnak; iii. az a tény, hogy a nedves felhasználású vágott szálaknak magasabb a víztartalmuk, korlátozott az eltarthatóságuk és eltérő a gyártási folyamatuk, és ezért a fizikai, kémiai jellemzőik különböznek a normál vágott szálakéitól; valamint iv. azzal ellentétben, ami az előző vizsgálatban történt a cérnákkal kapcsolatosan, a Bizottság úgy véli, hogy a korlátozott helyettesíthetőség nem jelentős tényező a nedves felhasználású vágott szálak és szövedékek kizárásának engedélyezéséhez.
(61)
Az első állítást elutasítják, mivel számos uniós gyártó értékesít nedves felhasználású vágott szálakat, és ezért nem kizárt, hogy az uniós ágazat kárt szenved e terméktípus esetében.
(62)
A második állítást illetően, az a tény, hogy egyes terméktípusok bizonyos időpontokban nyereségesek, nem lehet elegendő ok ahhoz, hogy ezeket a terméktípusokat kizárják. Ezenfelül a nedves felhasználású vágott szálakat sokkal alacsonyabb mennyiségben hozzák be az Unióba, mint az egyéb üvegszálból készült termékeket. A haszonkulcs ezen egyetlen terméktípus esetében ezért nem reprezentatív az érintett termékre vonatkozóan.
(63)
A harmadik állítást illetően, az érintett terméket nem a víztartalmára való hivatkozással kell meghatározni. A nedves felhasználású vágott szálak víztartalma ezért nem indokolja kizárását. Ezenkívül a nedves felhasználású vágott szálak gyártási folyamata azonos a száraz felhasználású vágott szálakéval azzal a különbséggel, hogy egy gyártási szakasszal kevesebből - amely a szárítási szakasz - áll.
(64)
A negyedik állítást illetően a Bizottság ugyanazt a megközelítést követte, mint az előző dömpingellenes vizsgálatban, amelyben a nedves felhasználású vágott szálak az érintett termék részét képezték. Nem tudtak olyan érdemi érvet előadni, ami ettől eltérő következtetésre vezetne.
(65)
A nedves felhasználású vágott szálaknak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet ezért elutasítják.
3. A hasonló termék
(66)
Az előző dömpingellenes vizsgálathoz hasonlóan, az érintett termék és a kínai piacon gyártott és értékesített üvegszálból készült termékek, valamint az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített üvegszálból készült termékek esetében megállapítható, hogy fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért ezek a termékek a dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében a jelenlegi vizsgálatok céljából hasonló termékek.
C. TÁMOGATÁS
1. Bevezetés
(67)
A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló 12. ötéves terv kiemeli a kínai kormány stratégiai vízióját a kulcsfontosságú iparágak javítására és támogatására, amely magában foglalja többek között az üvegszálból készült termékek gyártását. Különösen a 12. ötéves terv 9. fejezete, amely a feldolgozó ipar átalakítására és korszerűsítésére vonatkozik, kimondja:
„Az újszerű anyagok fejlesztésére fogunk összepontosítani, mint a fotovoltaikus üveg, az ultravékony üvegszubsztrátum, a különleges üvegszál, valamint a különleges kerámia.”
(68)
A fent említett terv 9. fejezetének 3. szakasza a vállalatok műszaki fejlesztésére vonatkozóan kifejezetten kimondja, hogy a kínai kormány „… ösztönözni fogja a vállalatokat, hogy hatékonyabban fejlesszék új termékeiket, növeljék termékeik technológiai tartalmát és hozzáadott értékét, valamint gyorsabban frissítsék és korszerűsítsék termékeiket.”
(69)
Ezenkívül ugyanezen terv 1. szakaszának 10. fejezete az alábbiakat írja elő:
„Az új anyagokkal foglalkozó ágazat fejlesztésére helyezett hangsúly az új funkcionális anyagokra, a fejlettebb szerkezeti anyagokra, nagy teherbírású rostokra és a belőlük készült kompozit anyagokra, valamint az általános célú alapanyagokra fog irányulni.”
(70)
Az innováció és általában az újszerű anyagok fontossága megjelenik a 12. ötéves ipari technológiai innovációs programban, valamint a 2006-2020-as időszakra vonatkozó hosszú távú nemzeti tudományos és technológiai fejlesztési tervben.
(71)
Ráadásul az ipari szerkezetátalakításra vonatkozóan 2011-ben kiadott iránymutatásban (a 9. határozat), egyértelműen befektetésre ösztönzött iparágként szerepel „Az E-üvegszál kemence huzalgyártása […], a nagy teherbírású rostok és termékeik fejlesztése és gyártása.” A külföldi tőkével működő vállalatokra vonatkozó útmutatás (Guideline Catalogue For Foreign Investment Industries) - amely azokat az iparágakat sorolja fel, amelyekben a külföldi befektetéseket ösztönzik (15) - szintén kifejezetten hivatkozik az üvegszálból készült termékekre és a különleges üvegszálakra.
(72)
A kínai kormány azt állította, hogy ezek a tervek csak útmutatóul szolgálnak, és nem kötelező erejűek. Mivel azonban a 12. ötéves terv azt egyértelműen meghatározza, az jogilag kötelező erejű:
„Ez a terv az Országos Népi Gyűlés megfontolását és jóváhagyását követően jogilag érvényes.”
(73)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kínai kormány azzal érvelt, hogy az érintett termék csak standard üvegszálból készült termékeket (e-üvegszál) és nem a technológiailag fejlettebb nagy teherbírású üvegszálakat (különleges célú üvegszál vagy S-üvegszál) jelenti. Az e vizsgálat által érintett termék ezért a befektetésre ösztönzött iparágak körén kívül esik, mivel csak a különleges üvegszálak vagy nagy teherbírású szálak szerepelnek az ösztönzött iparágak között. A kínai kormány többek között hivatkozik a 12. ötéves tervre, amely csak a „nagy teherbírású üvegszálakat” és a „különleges üvegszálakat” említi.
(74)
Először is, az érintett termék az egyes, folytonos üvegszálból készült termékeket jelenti. A termékmeghatározás nem tesz különbséget a tekintetben, hogy a termékek standard üvegszálakból (a továbbiakban: E-üvegszál) vagy különleges üvegszálakból (s-üvegszál) készültek. Másodszor, egyik érdekelt fél sem jelentkezett a termékek kizárására irányuló kérelemmel, azt állítva, hogy a különleges üvegszálnak nem kellene a termékkörbe tartoznia. Harmadszor, a kínai kormány nem vitatta azt a tényt, hogy a kormány ösztönzi a „különleges üvegszálak” fejlesztését. Valójában még a standard üvegszálakból készült termékeket is olyan ágazatként említik, amelyekre vonatkozóan ösztönzik a külföldi befektetéseket (lásd a (71) preambulumbekezdést).
(75)
Mindenesetre, még ha valaki el is fogadta volna, hogy a kínai kormány csak a nagy teherbírású üvegszálak (pl. S-üvegszál) fejlesztését ösztönzi, a vizsgálat nem tárt fel különbséget egyrészt a standard üvegszálak iparága, másrészt a különleges üvegszálak iparága között. Ezzel ellenkezőleg, az üvegszálból készült termékek - akár E-üvegszálból, akár nagy teherbírású üvegszálból, pl. S-üvegszálból készültek -, azokat mind ugyanazon, az üvegszálakkal foglalkozó iparág állítja elő. Ebben a tekintetben, a Bizottság különösképpen úgy találta, hogy valamennyi mintába felvett kínai exportáló gyártó használ mind standard üvegszálat (E-üvegszál), mind nagy teherbírású üvegszálat (S-üvegszál) a gyártási folyamata során, és nincs kialakított mechanizmus a termelés egy szegmensének nyújtott támogatás korlátozására, legyenek azok akár kedvezményes kölcsönök vagy földhasználati jogok. Ebből következik, hogy a nagy teherbírású üvegszálból készült termékek fejlesztésének kifejezett ösztönzése, akár jogi, akár ténybeli eszközökkel, kizárja az egész alap üvegszál-iparágat az átfogó stratégiai politikából, amely arra ösztönzi a vállalatokat, hogy hatékonyabban fejlesszék új termékeiket, növeljék termékeik technológiai tartalmát és hozzáadott értékét, valamint gyorsabban frissítsék és korszerűsítsék termékeiket.
(76)
A fentiekből következik, hogy az az állítás, miszerint az érintett termék nem tartozik a támogatott iparághoz, nem kellően megalapozott, ezért el kell utasítani.
(77)
Ezenkívül az Államtanácsnak az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 40. sz. határozata (amelyre a hozzácsatolt, az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel együttesen alkotja a 40. sz. határozatot) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az különböző típusú iparágakat (16).
(78)
Jóllehet a 40. sz. határozat kifejezetten nem utal az üvegszálból készült termékek ágazatára, vagy általánosabban az újszerű anyagokkal foglalkozó ágazatra, a pénzügyi intézményeket arra utasítja, hogy kizárólag a támogatott projektek számára adjanak hiteltámogatást, valamint előirányozza a támogatott projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák megvalósítását is (17). Ezért levonható az a következtetés, hogy a 40. sz. határozat rendelkezései alkalmazandóak voltak az üvegszálból készült termékek ágazatára.
(79)
A kínai kormány azt állította, hogy a 40. sz. határozat csak azt foglalja magában, hogy a támogatott iparágaknak a hitelnyújtási elveknek megfelelően kell hiteltámogatást kapniuk, és ebből nem vezethető le az, hogy az ilyen támogatást a preferenciális elbánás alapján kellene nyújtani.
(80)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a mintába felvett vállalatok kedvezményes hitelezésben részesültek. Valójában egyes veszteséges vállalatok továbbra is részesültek kedvezményes finanszírozásban. A Bizottság ezért elutasítja a kínai kormány azon állítását, amely szerint az üvegszálból készült termékek ágazatának hitelezése a „hitelnyújtási elveknek megfelelően” történt volna. A kulcsfontosságú szempont a 40. sz. határozatnak megfelelően továbbra is az, hogy a pénzügyi szervezetek mindegyikének hiteleznie kell a támogatott iparágakat, amely magában foglalja az üvegszálból készült termékek ágazatát is, továbbá, hogy ezen támogatást tényszerűen kedvezményes feltételek mellett nyújtják.
(81)
Ezen túlmenően, a közép- és hosszú távú technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006-2020) vállalja, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”.
(82)
Az üvegszálból készült termékek gyártása a csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások tevékenységi körébe tartozik, miként azt a KNK-ban új és csúcstechnológiai státusszal rendelkező gyártók száma is alátámasztja. Valójában a vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok közül egyesek megkapták az új és csúcstechnológiai tanúsítványt, amely alapján a fent említett közép- és hosszú távú technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezetben (2006-2020) kiemelt kedvezményes elbánásban részesülhetnek.
2. Az együttműködés hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása
2.1. A szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazása egy exportáló gyártó esetében
(83)
A KNK-ban működő egyik vállalatnál tett ellenőrző látogatás során kiderült, hogy a vállalat a szubvencióellenes kérdőívre adott válaszában kicserélte a Bizottságnak eredetileg benyújtott auditált pénzügyi kimutatását. A vállalat nem tette önkéntesen közzé ezt az információt, és az eltérő auditált pénzügyi kimutatásra csak akkor derült fény, amikor a vállalatot felkérték, hogy nyújtsa be a pénzügyi kimutatás eredeti példányát. Ezenfelül ezt az új kimutatást csak kínai nyelven bocsátották rendelkezésre. Mivel a két különböző auditált pénzügyi kimutatás megküldése sérti a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat (560. sz.: „az ellenőrzés lezárását követő eseményekre” vonatkozóan), az ellenőrző csoport hangsúlyozta, hogy ez súlyos aggályokat vetett fel, mivel kétséget ébresztett a benyújtott pénzügyi kimutatások hitelességét illetően. A vállalat kifejtette, hogy az eredetileg a kérdőívre adott válaszban benyújtott auditált pénzügyi kimutatások hibákat tartalmaztak, és ezért cserélték ki azokat egy azonos könyvvizsgáló cég által kiadott új verzióval, valamint visszadátumozták és újra kiadták azt az eredeti pénzügyi kimutatással azonos sorszámmal, amelyet megsemmisítettek.
(84)
Az ellenőrző látogatást követően és amint a pénzügyi kimutatás második példányának fordítása rendelkezésre állt, a Bizottság levelet küldött a vállalatnak, amelyben kiemelte az egyedi és részletes indokokat, amely alapján úgy vélte, hogy a kérdőívben benyújtott adatok közül egyeseket nem lehetett igazoltnak tekinteni. A vállalatot tájékoztatták arról, hogy a Bizottság határozhat úgy, hogy megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésének megfelelően, és lehetőséget kapott az észrevételei megtételére.
(85)
A vállalat mind írásban, mind a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során benyújtotta észrevételeit. Válaszában jelezte még egy további (harmadik) auditált pénzügyi kimutatás meglétét (a tőzsdén jegyzett társaságok esetében használt formátumban). Bár látszólag nem volt sok különbség a második és a harmadik kimutatás között, az utóbbi mégis részletesebb és átfogóbb volt. Jóllehet azt előbb adták ki és már az ellenőrző látogatás alatt is a vállalat rendelkezésére állt (18), a pénzügyi kimutatás meglétét nem hozták időben a Bizottság tudomására a vizsgálat során. A másik pénzügyi kimutatással ellentétben, ez a harmadik verzió kifejezetten és részletesen felsorolta az összes olyan támogatást (beleértve azok jogalapját), amelyet a vállalat a vizsgálati időszak folyamán kapott. Ezért a pénzügyi kimutatás vizsgálata nagyon hasznos lett volna az ellenőrző látogatáson a vállalat által kapott egyedi támogatási rendszerekre vonatkozóan benyújtott valamennyi információ ellenőrzése érdekében.
(86)
Az auditált pénzügyi kimutatások lényeges dokumentumot jelentenek a vállalat által a Bizottságnak benyújtott valamennyi információ megfelelő ellenőrzése érdekében, többek között a támogatásokra, kölcsönökre, földhasználati jogokra, adóhalasztásokra stb. vonatkozóan.
(87)
A fentieknek megfelelően a vállalat együttműködésére nem került sor, és ez súlyosan akadályozta a Bizottságot abban, hogy a hozzá benyújtott információkat ellenőrizze, mivel így nem állt módjában többek között a vállalat által kapott támogatások mértékére vonatkozó információk megfelelő vizsgálata. Ennek következtében a Bizottság nem tudott kellően pontos megállapítást tenni különösen a kapott támogatások mértékéről.
(88)
Úgy tekinthető, hogy a vállalat félrevezető információkat adott meg, és nem működött együtt megfelelően. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazza. Mivel a vállalat egy csoportba tartozott, ezért a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésének rendelkezései az egész csoportra alkalmazandóak voltak.
(89)
A csoportra vonatkozó támogatás mértékének megállapítása érdekében azonban a Bizottság a csoporton belüli két olyan vállalat tényleges adatait használta fel, amelyek teljes mértékben együttműködtek mindkét vizsgálat során, és amely információkat megbízhatónak lehetett tekinteni a támogatásuk mértékének szempontjából. A csoporthoz tartozó azon vállalat tekintetében, amely félrevezető információkat adott meg, a támogatás mértékének meghatározása a rendelkezésre álló tények alapján történt. Az e jogi személyre vonatkozó támogatások mértékének meghatározásakor a Bizottság által használt rendelkezésre álló tényadatok az egyes támogatási rendszerekre vonatkozóan talált támogatások legmagasabb szintjei voltak a mintába felvett vállalatokhoz tartozó bármely jogi személy vagy a (30) preambulumbekezdésben említett vállalatcsoportok voltak, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálat során.
(90)
A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a csoport támogatásának mértékéhez használt számítás módszertana nem volt helyes. Azzal érvelt, hogy mivel a csoport támogatáskülönbözete az együttműködő vállalatok közül bármelyikre vonatkozó egyes támogatási rendszerek esetében talált legmagasabb támogatáskülönbözet összege, ezért annak sokkal magasabbnak kellene lennie.
(91)
Ez az állítás egy félreértésből ered. A támogatás mértékének kiszámításához használt módszert, a fenti (89) preambulumbekezdésben leírtak szerint, csak a félrevezető információt benyújtó (csoporton belüli) egy vállalat, és nem az egész csoport esetében alkalmazták. Emiatt ezt az állítást elutasították.
(92)
A félrevezető adatokat szolgáltató vállalat nem exportálta az érintett terméket. A csoporton belül az érintett termék exportját a kapcsolatban álló vállalatok egyike bonyolította. Ez utóbbi azonban teljes mértékben együttműködött mindkét vizsgálat során, és megbízható adatokat szolgáltatott a csoport exportárairól. A benyújtott adatokat ezért felhasználták a Bizottság végleges megállapításaihoz ebben az eljárásban.
(93)
A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit.
(94)
Először is, azzal érvelt, hogy a vállalatnak megküldött levélben - amelyben a Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdése javasolt alkalmazásának részletes indokait vázolta - soha nem állította, hogy nem tudta megvizsgálni a támogatásra vonatkozó információkat. A Bizottság ezért nem hivatkozhatna erre az érvelésre a végleges következtetéseiben, mivel a vállalatnak nem adtak lehetőséget, hogy észrevételt tegyen ezzel az érveléssel kapcsolatosan.
(95)
Ez az állítás nem elfogadható. A Bizottság levelében egyértelműen kimondta, hogy „nem vonhatja le azt a következtetést, miszerint a [vállalat által] kapott támogatások mértékére vonatkozó információkat ellenőrizték.” Mindenesetre a Bizottság a vállalatot teljes körűen tájékoztatta annak okairól, hogy miért alkalmazta a legjobb rendelkezésre álló tényeket a végső nyilvánosságra hozatali dokumentumban, és lehetőséget biztosított a vállalat számára az észrevételei megtételére, amellyel a vállalat élt is.
(96)
Másodszor, az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy még ha a Bizottságnak alkalmaznia kellett is a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdését, a Bizottságnak nem kellene más vállalatok adatait alapul vennie a támogatás megállapításához, hanem inkább a vállalat aktuális auditált pénzügyi kimutatásaira kellene támaszkodnia, mivel még mindig az a „legmegfelelőbb” és a „legalkalmasabb” információ a vállalat támogatásának mértékéről.
(97)
A fenti (83)-(88) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bizottságnak komoly kétségei vannak a benyújtott pénzügyi kimutatások hitelességével kapcsolatosan, és ezért nem támaszkodhatott azokra a támogatás mértékének megállapítása érdekében az olyan különböző támogatási rendszerek és programok esetében, mint a kedvezményes kölcsönök és a megfelelő díjazásnál alacsonyabb áron biztosított földhasználati jogok. A megbízható auditált pénzügyi kimutatások valóban kulcsfontosságúak az előírástól eltérően szolgáltatott adatok pontosságának és teljességének ellenőrzése szempontjából. A Bizottságnak ezért a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat kellett igénybe vennie a támogatás mértékének megállapítására, amelyek ebben az esetben a releváns támogatási rendszerekre vonatkozóan a többi együttműködő vállalattól származó ellenőrzött információk voltak. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(98)
A vállalat azt állította továbbá, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a nemzetközi számviteli standardokat (IAS) kritériumként az auditált pénzügyi kimutatások elutasítására. A vállalat szerint különbséget kellett volna tenni az auditált pénzügyi kimutatás szerepe és a IAS relevanciája között egy olyan értékelésben, amely a piacgazdasági elbánást vizsgálta egyrészt a dömpingellenes eljárásokban, másrészt a szubvencióellenes eljárásokban. A nemzetközi számviteli standardok megsértése nem lehet indok a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazására.
(99)
A Bizottság megjegyzi, hogy a nemzetközi számviteli standardok megsértése, amelyet a vizsgálat során feltártak, önmagában nem volt ok arra, hogy a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdését alkalmazzák. Az okot az a tény szolgáltatta, hogy az auditált pénzügyi kimutatások különböző verzióit nyújtották be a Bizottsághoz, amely kétségeket ébreszt azok hitelessége iránt, és ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás mértékére vonatkozó más információ nem vizsgálható meg. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(100)
A vállalat azt is állította, hogy indokolatlan volt a Bizottság által a támogatáskülönbözet kiszámítására alkalmazott módszer, amelynek lényege, hogy az egyes együttműködő jogi személyekre (és nem az egyes csoportokra) vonatkozó egyes támogatási rendszerek esetében a legmagasabb kiegyenlítő rátát vették figyelembe. A vállalat azt állította, hogy a módszer hibás, mivel az ugyanazon csoporton belüli vállalatok úgy dönthetnek, hogy a támogatásokat az egész csoport érdekében egy specifikus jogi személyre koncentrálják.
(101)
Amint a (89) preambulumbekezdésben említettük, a Bizottság a csoporton belüli támogatási szint kiszámításakor a csoporton belüli azon két másik vállalat tényleges adatait használta, amelyek mindkét vizsgálat során együttműködtek az egész csoportra vonatkozó támogatás szintjének kiszámításakor. A rendelkezésre álló adatok csak a csoporton belüli egy jogi személyre vonatkoztak, amely félrevezető adatokat szolgáltatott. A csoporton belüli jogi személyek támogatása mértékének megállapítása érdekében a Bizottság azt találta a legmegfelelőbbnek, hogy a számításokat azonos szintre alapozza a vállalati struktúrán belül, és a mintába felvett vállalatokhoz vagy vállalatcsoportokhoz tartozó (adott esetben a csoporton belüli) jogi személyek közül bármelyikre vonatkozóan a legmagasabb támogatási mértéket vegye figyelembe. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
2.2. A szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazása az állami tulajdonú bankok esetében
(102)
A KNK-ban működő állami tulajdonú bankok közül egyik sem működött együtt a Bizottsággal. A bankokat felkérték, hogy a kérdőívek kitöltésével küldjék meg a szükséges információkat a szubvencióellenes vizsgálat céljából. A Bizottság ezért értesítette a kínai kormányt, hogy meg fogja fontolni, hogy a megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozza a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének értelmében, amennyiben az állami tulajdonú bankokkal kapcsolatos információkról van szó.
(103)
A Bizottság levelére megküldött válaszában és a nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogásolta a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazását, amennyiben az állami tulajdonú bankoktól kért információkról van szó. Azzal érvelt, hogy a kínai kormány nagy mennyiségű információt nyújtott be e vizsgálat során. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy az az információ nem helyettesítheti teljes mértékben az állami tulajdonú bankok válaszát a kérdőívekre. A kínai kormány nem vitatta azt a tényt, hogy az állami tulajdonú bankok nem válaszoltak a kérdőívekre, és azt sem, hogy a bankok állami tulajdonúak. A Bizottságnak ezért a rendelkezésre álló tényadatokra kellett támaszkodniuk az állami tulajdonú bankokra vonatkozó megállapításainál.
3. A vizsgált támogatási programok
(104)
A Bizottság kérdőíveket küldött a kínai kormánynak és a mintába felvett exportáló gyártóknak azzal a céllal, hogy információkat kérjen azokról a támogatási programokról, amelyek állítólagosan az üvegszálból készült termékek ágazatára nyújtott támogatásokkal jártak. A következő támogatási programok vizsgálatára került sor:
a)
Kedvezményes biztosítási hitelek, garanciák és biztosítások az üvegszálból készült termékek ágazatának:
-
Kedvezményes biztosítási hitelek
-
Exporthitel-támogatási programok
-
Az újszerű anyagokra vonatkozó exportgaranciák és exportbiztosítékok
-
Az offshore holdingtársaságokhoz biztosított hozzáférésből és a hitelek kormány általi visszafizetéséből származó előnyök
b)
Támogatási programok:
-
Az „Ismert Márkák” („Famous Brands”) és „Világszínvonalú Kínai Márkák” („China World Top Brands”) elnevezésű program fejlesztéséhez nyújtott támogatások
-
A központi kormányzat által nyújtott támogatások
-
a középszintű kormányzati szervek által nyújtott támogatások
-
Az iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Kuangtung tartományban
c)
Az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított források
-
Az állam által biztosított villamos-energia-ellátás,
-
Az állam által biztosított vízellátás,
-
Az állam által biztosított nyersanyagok
-
Földterület megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítása az állam által
d)
A jövedelemadóval kapcsolatos és egyéb közvetlen adómentességi és adócsökkentési programok
-
A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program külföldi tőkével működő vállalatok (ktv-k) számára
-
Társaságiadó-csökkentés exportorientált ktv-k számára
-
A földrajzi elhelyezkedés alapján a ktv-k számára nyújtott társaságiadó-kedvezmények
-
A külföldi tőkével működő termelő vállalatok számára helyi társaságiadó-mentességet és adócsökkentést biztosító programok
-
Adócsökkentés kínai gyártású berendezéseket beszerző ktv-k számára
-
Adójóváírás kutatáshoz és fejlesztéshez ktv-k számára
-
Adó-visszatérítés a ktv-k nyereségének exportorientált vállalkozásokba történő befektetéséhez
-
Kedvezményes adóprogramok csúcstechnológiát vagy új technológiát alkalmazó vállalkozásként elismert ktv-k számára
-
Adókedvezmények a kijelölt projektekben részt vevő, csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalatok számára
-
Az északkeleti régió vállalataira vonatkozó kedvezményes társaságiadó-politika
-
Kuangtung tartomány adóprogramjai,
-
Osztalék adómentessége a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között
-
Csökkentett társasági adókulcsok
e)
Közvetett adókat és importvámokat érintő programok:
-
Felhasznált importált berendezések héamentessége
-
Héa-visszatérítések kínai gyártású berendezés külföldi tőkével működő vállalat általi beszerzéséért
-
Héa- és vámmentességek a külkereskedelmi fejlesztési alap programjának keretében állóeszközök beszerzéséért
4. Kedvezményes hitelek, más finanszírozások, garanciák és biztosítások
4.1. Kedvezményes hitelek
a) Bevezetés
(105)
Az állami tulajdonú bankok esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében, amint azt a C.2.2. pontban kifejtettük.
b) Jogalap
(106)
A KNK-ban a következő jogszabályok rendelkeznek a kedvezményes hitelezésről: A Kínai Népköztársaság törvénye a kereskedelmi bankokról (a továbbiakban: banktörvény) [2003], a hitelekre vonatkozó általános szabályok, amelyet a Kínai Központi Bank 1996. június 28-án hirdetett ki, valamint az Államtanács fentebb már hivatkozott 40. sz. határozata.
c) A vizsgálat megállapításai
A támogatás megléte
(107)
Miközben a kínai hatóságok csak nagyon kevés információt szolgáltattak a kínai bankok részvénytulajdonáról/tulajdonviszonyairól, a vizsgálat a rendelkezésre álló tények alapján azt állapította meg, hogy a kínai pénzügyi piacra jelentős kormányzati befolyás és ellenőrzés jellemző. Annak elemzésekor, hogy a bankok kormányzati hatáskörrel felruházott, ilyen hatáskörrel rendelkező vagy ilyen hatáskört gyakorló szervezetek-e (közjogi szervek), a Bizottság nemcsak arról használt fel minden rendelkezésre álló adatot, hogy a bankok kormányzati tulajdonban állnak-e, hanem egyéb jellemzőkről is, például az igazgatóságon belüli kormányzati jelenlétről, a bankok tevékenységeire vonatkozó kormányzati befolyásról és ellenőrzésről, a kormányzati politikák vagy érdekek képviseletéről, valamint arról, hogy a banki szervezeteket jogszabály útján hozták-e létre.
(108)
A rendelkezésre álló információk alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai pénzügyi piacon a kínai kormány által befolyásolt igazgatótanáccsal rendelkező, teljes mértékben állami tulajdonban lévő bankoknak a legnagyobb a piaci részesedésük, és ők a piac meghatározó szereplői. Az állami tulajdonú bankokra olyan jogszabályok vonatkoznak, amelyek előírják számukra többek között, hogy hitelezési tevékenységüket igazítsák a nemzetgazdaság igényeihez, nyújtsanak hiteltámogatást a támogatott projektek számára (19), illetve kezeljék prioritásként a csúcstechnológiát vagy új technológiát alkalmazó ágazatok fejlesztését (20).
(109)
Az állam kínai pénzügyi piacon érvényesülő befolyásának további jele a Kínai Központi Bank szerepe a kamatlábak megállapításának és ingadozásának egyedi korlátozásában (21). A pénzügyi intézményeket arra kérik, hogy hitelkamataikat a Kínai Központi Bank referencia-hitelkamatlábának bizonyos tartományán belül állapítsák meg. A kedvezményes hitelek esetében a kamatlábak felfelé nem ingadozhatnak. A hitelkamatlábakra alkalmazott korlátok és a betéti kamatokra meghatározott felső határok olyan helyzetet teremtenek, amelyben a bankok olcsó tőkéhez való hozzáférése garantált (a betéti kamatot szabályozó rendelet miatt), és kedvező kamatokkal hitelezhetnek a kiválasztott ágazatok számára azzal a kormányzati politikával összhangban, amely arra utasítja a politikaorientált pénzügyi intézményeket, hogy különösképpen támogassák az egyes támogatott és/vagy a csúcstechnológiát alkalmazó ágazatok fejlesztését, mint például az az üvegszálból készült termékek ágazata.
(110)
A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy tisztázza a 251. sz. körlevélben, illetve az azt megelőző jogszabályban (A Kínai Központi Bank körlevele a pénzügyi intézmények hitelkamatlábának ingadozási sávjáról - YinFa, 2003. évi 250. sz.) szereplő fogalommeghatározásokat és megfogalmazásokat. Amint azt a C.2.2. szakaszban kifejtettük, a kínai kormány azonban nem nyújtotta be ezeket a körleveleket. A kínai kormány mindazonáltal azt állította, hogy a 250. sz. körlevél helyébe a 251. sz. körlevél lépett, valamint a hitelkamatlábak alsó határát 2013 júliusában eltörölték, és ezért nincs állami szerepvállalás a bankszektorban.
(111)
A hitelkamatlábak alsó határának eltörlése azonban a vizsgálati szakaszban történt. Ennek megfelelően, a Kínai Központi Bank befolyásolta a vizsgálati időszak nagyobb részében az állami tulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankok által nyújtott kölcsönök kamatait. A vizsgálat továbbá nem mutatta ki, hogy az alsó határ eltörlésének azonnali hatása lett volna a mintába felvett gyártók által kapott hitelekre. Mindenesetre a vizsgálati időszakban a kamatlábakra érvényes küszöb nem az egyetlen érv, amely alapján a Bizottság álláspontja szerint az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok közjogi szervnek minősülnek.
(112)
A napelempanelekre (22) és szolárüvegekre (23) vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatok során tett megállapítások, amelyekben kimutatták, hogy az állami tulajdonú bankok a KNK-ban közjogi szervként működnek (lásd a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158) és (168) preambulumbekezdéseit és a szolárüvegekről szóló rendelet (73) preambulumbekezdését), szintén olyan rendelkezésre álló tények ebben a vizsgálatban, amelyek az állami tulajdonú bankok közjogi szervi státusára vonatkoznak. Ezeket a tényeket az alábbiakban foglaljuk össze:
-
az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok rendelkeznek a legnagyobb piaci részesedéssel és domináns szereplők a kínai piacon;
-
a rendelkezésre álló tények alapján az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat a tulajdonosi jogokon keresztül és kereskedelmi banki tevékenységük - például az általuk kínálható kamatokra vonatkozó korlátok - igazgatási ellenőrzése által a kormány irányítja;
-
a banktörvény és egyéb törvények és rendeletek alapján a bankoknak a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell hitelt nyújtaniuk, hiteltámogatást kell biztosítaniuk a támogatott projektek részére, és előnyben kell részesíteniük az új és csúcstechnológiai vállalkozásokat.
(113)
A fentiek alapján meg kell állapítani, hogy az állami tulajdonú bankok kormányzati feladatot látnak el a kínai kormány nevében, nevezetesen kötelezően támogatják a gazdaság bizonyos ágazatait az állami tervezéssel és a politikai dokumentumokkal összhangban. Az állami tulajdonú bankokon belüli jelentős kormányzati tulajdon alátámasztja, hogy a bankok kormányzati ellenőrzés alatt állnak közfeladataik gyakorlása során. A kínai kormány érdemi irányítást gyakorol az állami tulajdonú bankok felett a kormány pénzügyi ágazatban való, mindent átfogó részvételén keresztül és annak révén, hogy az állami tulajdonú bankok számára előírják a kormányzati politikák követését. Az állami tulajdonú bankokat tehát közjogi szervnek kell tekinteni, mivel kormányzati hatáskörrel rendelkeznek, ilyen hatáskört gyakorolnak, illetve ilyen hatáskörrel ruházták fel azokat.
(114)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta ezt a következtetést, azt állítván, hogy a Bizottság nem indokolta meg, miért tekinti az állami tulajdonban lévő bankokat közjogi szerveknek. A Bizottság meggyőződött arról, hogy a fenti preambulumbekezdésekben közölt tények igazolják az arra vonatkozó következtetést, hogy az állami tulajdonú bankok közjogi szervek.
(115)
Míg a mintába felvett exportáló gyártók által kapott hitelek túlnyomó többségét állami tulajdonú bankok nyújtották, a vizsgálat feltárta, hogy a hitelek kis összege magántulajdonban lévő bankoktól származott. A Bizottság ezért azt elemezte, hogy a kínai kormány a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében megbízza-e és/vagy utasítja-e a magántulajdonban lévő kínai bankokat arra, hogy kedvezményes hitelt nyújtsanak az üvegszálból készült termékek gyártói számára.
(116)
A banktörvény 34. cikke értelmében a magántulajdonú bankok szintén arra kaptak utasítást, hogy „a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés igényeinek megfelelően, illetve az állami iparpolitika iránymutatásai alapján végezzék” (24).
(117)
A vizsgálat kimutatta, hogy a mintába felvett exportáló gyártók esetében az állami tulajdonú és a magántulajdonú bankok által alkalmazott hitelkamatok általában azonos szinten voltak. Ez azt jelzi, hogy az állami tulajdonú bankok - amelyek a KNK-ban a banki és hitelezési piac legfőbb szereplői- határozzák meg a kamatlábat, és a magántulajdonú bankok egyszerűen követik az állami tulajdonú bankok (közjogi szervek) által megszabott kamatlábakat.
(118)
E körülmények között azt a következtetést lehet levonni, hogy a magántulajdonú bankok nem határozzák meg az állami befolyástól függetlenül saját kamataikat, valamint a magántulajdonú bankok hitelezési stratégiáját a kínai kormány irányítja.
(119)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a banktörvény 34. cikkére vonatkozó értelmezését, azt állítván, hogy „a Bizottság a 34. cikket olyan jelentéssel értelmezi, amely nyilvánvalóan nem tulajdonítható annak”. A kínai kormány felhívta a Bizottság figyelmét a banktörvény más cikkeire, nevezetesen a 4., 5. és 7. cikkére, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a hiteleket befolyásmentesen, hitelbírálat alapján nyújtsák.
(120)
A Bizottság elismeri cikkek létezését, úgy véli azonban, hogy azokat a 34. cikk rendelkezéseinek fényében kellene értelmezni. Erre vonatkozóan emlékeztetni kell arra, hogy sem a kínai kormány, sem a bankok vagy a mintába felvett érintett vállalatok nem tudták bizonyítani, hogy a hiteleket befolyásmentesen, hitelbírálat alapján nyújtották. Ezzel ellenkezőleg a vizsgálat feltárta, hogy az egyik exportáló gyártó veszteséges volt, de ennek ellenére sikerült hitelt kapnia a bankoktól a szokásos kamat mellett a nehéz pénzügyi helyzetével kapcsolatos kockázati felár nélkül.
(121)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a magántulajdonú bankok a kínai kormány megbízásából és utasítása szerint az állami tulajdonú bankokhoz hasonló módon kedvezményes finanszírozást biztosítanak, és így a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti pénzügyi támogatás áll fenn.
Egyedi jelleg
(122)
Az együttműködő exportáló gyártók részére hitelt folyósító bankok többsége állami tulajdonú, és a végső soron a kínai kormány irányítása alatt áll. E bankok között szerepeltek a fontosabb kínai kereskedelmi és állami fejlesztési bankok, mint a Kínai Fejlesztési Bank, az EXIM Bank, a Kínai Mezőgazdasági Bank, a Kínai Központi Bank, a Kínai Építési Bank és a Kínai Ipari és Kereskedelmi Bank.
(123)
A Bizottság megjegyzi, hogy a kínai kormány korlátozott számú gazdasági ágazat felé irányít kedvezményes hitelezést. A 40. sz. határozat értelmében a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az újszerű anyagokra épülő iparágakat, és az üvegszálból készült termékek ágazata újszerű anyagok ágazatának tekintendő. Továbbá, a pénzügyi intézmények mindegyikét arra utasították, hogy kizárólag a támogatott projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és az üvegszálból készült termékekkel kapcsolatos projektek is ehhez a kategóriához tartoznak. Az említett határozat egyúttal ígéretet fogalmaz meg „a támogatott projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is.
(124)
A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság tévesen támaszkodott a 40. sz. határozatra, mivel az érintett termék gyártása nem tartozik a támogatott iparágak közé. Ezen túlmenően, még ha el is fogadták, hogy az iparág támogatott, a kormány azt állította, hogy a 40. sz. határozatra hivatkozást nem lehet kiterjeszteni olyan iparágra, amely nem szerepel 9. sz. határozatban. (az ipari szerkezetátalakítással kapcsolatos 2011-es útmutató).
(125)
A mintába felvett exportáló gyártók a fent említett támogatott iparágak (lásd a (67)-(76) preambulumbekezdéseket) kategóriájába, valamint a csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó iparágak kategóriájába tartoznak. Ezenkívül a kormány állításával ellentétben, a különleges üvegszálak és a belőle készülő termékek, valamint az e-üveggyártáshoz szükséges kohók kifejezetten a 9. sz. határozat (25) XII. fejezetének 6. pontjában szerepelnek. Ez az állítás tehát megalapozatlan.
Gazdasági előny.
(126)
A hitelfelvevő olyan mértékben jut gazdasági előnyhöz, amennyivel kedvezőbb feltételek mellett veheti fel az állami hiteleket vagy a kormány által megbízott vagy utasított magánfelek hiteleit, mint a piacon ténylegesen megszerezhető kereskedelmi hitelt.
A referenciamutatóra támaszkodás szükségessége
(127)
A Bizottság megpróbálta ellenőrizni a vizsgálati időszakban a mintába felvett exportáló gyártóknak hitelt nyújtó bankok által elvégzett hitelkockázat-értékeléseket. Az exportáló gyártók közül egyesek veszteségesek voltak. Sikerült azonban hitelt kapniuk a bankoktól referencia-kamattal a romló pénzügyi helyzetükkel kapcsolatos kockázati felár nélkül. A Bizottság ezért okkal kérdőjelezi meg, hogy az üvegszálból készült termékekkel foglalkozó vállalatoknak kockázatértékelés alapján nyújtottak volna hitelt, és a kamatlábat ilyen kockázatértékelés alapján állapították volna meg.
(128)
Mivel a fent említettek szerint a kínai bankok által folyósított hitelek jelentős kormányzati beavatkozásról árulkodnak a bankszektorban, és nem a valamely működő bankpiacon fellelhető kamatokat tükrözik, a megfelelő piaci referenciaértékeket az alábbi módszer alkalmazásával számították ki. Ezenkívül a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság a megfelelő referencia-kamatlábat a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg.
(129)
Az RMB-ben kifejezett hitelek megfelelő referenciájának kiszámításánál a Bizottság ésszerűnek tekinti a kínai kamatlábak alkalmazását, oly módon kiigazítva, hogy azok a szokásos piaci kockázatot tükrözzék. Abban a helyzetben, ahol az exportőrök aktuális pénzügyi helyzetét a bankhitelek torz piaci körülményei között állapították meg, és a kínai bankok a kockázatelemzésükkel és a hitelminősítésükkel kapcsolatban nem bocsátottak rendelkezésre megbízható információkat, a Bizottság szükségesnek ítélte, hogy a kínai exportőrök hitelképességét ne névértéken, hanem felárral vegye figyelembe, ami az eltorzult kínai piacnak az exportőrök pénzügyi helyzetére gyakorolt lehetséges hatását tükrözi.
(130)
Ugyanez a helyzet a külföldi pénznemben kifejezett hitelek esetében is. A vizsgálati időszakban megfelelő pénznemben kiadott, „BB” minősítésű vállalati kötvények szolgáltak referenciaként.
(131)
A fentiekben kifejtettek szerint mind a kínai kormányt, mind az együttműködő exportáló gyártókat felkérték, hogy bocsássanak információkat a Bizottság rendelkezésére a kínai bankok hitelpolitikájáról és arról, hogy a hiteleket az exportáló gyártóknak hogyan folyósítják. Ilyen információt azonban nem nyújtottak be. Ennek megfelelően az együttműködés hiányára és a rendelkezésre álló tények összességére tekintettel és a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy tartotta megfelelőnek, hogy valamennyi kínai vállalat részére csak a „nem befektetési besorolású” kötvények legmagasabb kategóriáját adja (a Bloombergnél „BB”), és a Kínai Központi Bank megszokott hitelezési kamatlábára az ilyen minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények esetében várható felárat alkalmazza.
(132)
Ezért a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett vállalatoknak nyújtott hitelek referencia-kamatlábának kiszámításához kockázati prémiumot számítottak ki a BB minősítéssel rendelkező vállalatok kötvényeinek és az AAA minősítésű vállalatok (Kína államkötvényeinek minősítése is ez) kötvényeinek kamata közötti különbség alapján, a Bloomberg nyilvántartásai szerint. A kockázati prémiumot ezután a Bizottság hozzáadta a Kínai Központi Bank által a vizsgálati időszakban nyújtott hitelek átlagkamatához.
(133)
A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt a vállalatok által ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni. A gazdasági előnyt ezután az egyes együttműködő exportáló gyártók teljes forgalmának százalékos arányában fejezték ki.
(134)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna semmilyen referencia-mutatóra hivatkoznia a gazdasági előny kiszámításánál, mivel állítása szerint a hiteleket piaci feltételek mellett nyújtották, és így nem állt fenn gazdasági előny.
(135)
A (127)-(130) preambulumbekezdés szerint a kínai bankhitelpiac torzult, és ezért a Bizottság úgy véli, hogy a referencia-kamatláb használata teljes mértékben indokolt.
(136)
Ezenfelül a kínai kormány állítása szerint a Bizottság nem indokolta kellően, hogy miért erre a referenciára esett a választása.
(137)
Az RMB-ben kifejezett hitelek megfelelő referenciájának kiszámításánál a Bizottság ésszerűnek tekinti a kínai kamatlábak alkalmazását, oly módon kiigazítva, hogy azok a szokásos piaci kockázatot tükrözzék. Abban a helyzetben, ahol az exportőrök aktuális pénzügyi helyzetét torz piaci körülmények között állapították meg és a kínai bankok a kockázatelemzésükkel és a hitelminősítésükkel kapcsolatban nem bocsátottak rendelkezésre megbízható információkat, a Bizottság szerint olyan felár alkalmazása szükséges, ami az eltorzult kínai piacnak az exportőrök pénzügyi helyzetére gyakorolt lehetséges hatását tükrözi.
d) Következtetés
(138)
A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a KNK-ban az üvegszálból készült termékek ágazata a vizsgálati időszakban mind az állami, mind a magántulajdonban lévő bankok részéről kedvezményes hitelekben részesült. Az üvegszálból készült termékek ágazatának nyújtott finanszírozás a szubvencióellenes alaprendelet értelmében támogatásnak minősül, mivel:
a)
az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett pénzügyi támogatás kormányzat általi nyújtása történik;
b)
az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értemében a kormányzat megbízást vagy utasítást ad; és
c)
ezáltal az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint gazdasági előny átruházása valósul meg.
(139)
Az exportáló gyártók számára biztosított pénzügyi támogatásra és gazdasági előnyre, illetve az egyedi jellegre tekintettel ez a támogatás kiegyenlíthetőnek minősül.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(140)
A szubvencióellenes alaprendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a kedvezményes kölcsönökkel járó gazdasági előnyt a hitelt felvevő cég által fizetett kamatok és a cég által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként kell meghatározni. Miként az fentebb is szerepel, megalapozott kockázatértékelés hiányában a Bizottság az üzleti alapon nyújtott hasonló hitelekre érvényes piaci referencia-kamatlábat határozott meg.
(141)
A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni.
(142)
Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság az egyik hitel esetében rossz kamatlábat használt a vállalat által ténylegesen fizetett kamatláb helyett a támogatás kiszámításakor. A kifogást jogosnak találták és a Bizottság felülvizsgálta a számítást. A számítás felülvizsgálata azonban nem volt hatással a számítással kapott támogatáskülönbözetre.
(143)
A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatáskülönbözetek az alábbiak:
Kedvezményes hitelek
Vállalat neve
Támogatáskülönbözet
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Egyéb kedvezményes hitelezési programok
(144)
A vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók nem részesültek pénzügyi támogatásban a fenti C.3. szakaszban említett fennmaradó kedvezményes hitelezési programok alapján.
5. Támogatási programok
(145)
A vizsgálati időszak alatt a mintába felvett vállalatok nem kaptak pénzügyi támogatást a következő programokból sem: az „Ismert Márkák” (Famous Brands), a „Világszínvonalú Kínai Márkák” (China World Top Brands) vagy az „Iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Kuangtung tartományban”, (Funds for Outward Expansion of Industries in Guangdong Province) elnevezésű programok támogatásai.
5.1. Egyedi támogatási programok és támogatások
a) Bevezetés
(146)
A mintába felvett vállalatok a kormányzati hatóságoktól egyszeri támogatásokat kaptak, aminek eredményeként a vizsgálati időszakban előnyhöz jutottak. A panaszban megfogalmazott vélelem szerint ezek a támogatások a támogatási programokba tartoznak és az üvegszálból készült termékeket gyártók ezeket az egyszeri támogatásokat tartományi és helyi szintű kormányzati szervektől kapták, továbbá ezek előnyt juttattak az érintetteknek, mivel a pénzeket kellő körültekintés nélkül nyújtották.
(147)
A Bizottság konzultációkat javasolt a kínai kormánnyal ezen egyedi támogatások ügyében.
(148)
A kínai kormány ellenezte ezeket a konzultációkat, azt állítva, hogy ez nem állna összhangban a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodással, mivel az ilyen konzultációkat a vizsgálat megindítása előtt kellene lefolytatni, és aránytalan terhet róna a kínai hatóságokra az információk ellenőrzése minden egyes támogatásra vonatkozóan.
(149)
A támogatások nagy része elhanyagolható összegeket érintett. A Bizottság ezért ezeket nem vizsgálta tovább.
(150)
A Bizottság azonban megvizsgált egy olyan konkrét, viszonylag nagy összegű támogatást, amelyet egy vállalat alkalmazottai szálláshelyének építése céljából nyújtottak a mintába felvett egyik vállalat számára, és úgy tekinthető, hogy összefügg a panaszban említett állítólagos támogatási programmal.
b) Következtetés
(151)
A fent említett támogatás ad hoc jellege egyértelműen mutatta, hogy az nem állt rendelkezésre más vállalatok számára, és ezért egyedinek minősült a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint. Az ezen támogatásokra vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján és egyéb információk hiányában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen támogatások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatásnak minősülnek, és az érintett exportáló gyártó számára gazdasági előnyt biztosítottak.
(152)
A nyilvánosságra hozatalt követően a támogatásban részesült vállalat azt állította, hogy a támogatást a vállalat állóeszközök felújítására kapta, amelyek 50 év alatt amortizálódnak. A támogatást ezért egy 50 éves időszakra kell elosztani és csak az 1/50 arányt - amely megfelel a vizsgálati időszak alatt kapott gazdasági előnynek- kellene figyelembe venni a támogatáskülönbözet kiszámításakor.
(153)
A vállalat nem szolgáltatott bizonyítékot az állóeszköz-beruházásra vonatkozó 50 éves amortizációs időszak alátámasztására, mely beruházás tárgya adott esetben az alkalmazottak szálláshelyének használt épület volt. A vállalat állóeszközeinek tényleges amortizációs időszaka rendszerint sokkal rövidebb, és egy 10 és 20 év közötti időszaknak felel meg. Ennek alapján a támogatásból eredő gazdasági előny elhanyagolható, és azt ennélfogva nem kell kiegyenlíteni.
6. Közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok
6.1. A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program a külföldi tőkével működő vállalatok számára
a) Bevezetés
(154)
A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program alapján a külföldi tőkével működő vállalatoknak az első két évben nem kell, a következő három évben pedig 25 %-os helyett csak 12,5 %-os társasági adót kell fizetniük.
b) Jogalap
(155)
E program jogalapja a Kínai Népköztársaság a külföldi tőkével működő vállalatok és külföldi vállalatok társasági adójáról szóló törvényének 8. cikke és a Kínai Népköztársaság a külföldi tőkével működő vállalatok és a külföldi vállalatok társasági adójáról szóló törvénye végrehajtási szabályainak 72. cikke. A kínai kormány álláspontja szerint a szóban forgó program a vállalatok társasági adójáról szóló 2008. évi törvény 57. cikke alapján - 2012-ig tartó átmeneti időszakkal - megszűnt. A törvény ily módon egyértelművé teszi, hogy e támogatási program a 2012-es adóévben előnyt biztosít.
c) A vizsgálat megállapításai
(156)
A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program előnyhöz juttatta a vállalatokat a 2012-es pénzügyi év folyamán, amelyet követően - a kínai kormány szerint - a támogatási programot visszavonták. Mindazonáltal a mintába felvett vállalatok egyike sem külföldi tulajdonban lévő vállalkozás, amely a vizsgálati időszak alatt jogosult lehetne ennek az adózási programnak az igénybevételére.
d) Következtetés
(157)
A vizsgálati időszak alatt a mintába felvett vállalatok nem részesültek e program alapján pénzügyi támogatásban. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy a kínai kormány valóban visszavonta a támogatási programot.
6.2. Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások
a) Bevezetés
(158)
Ez a program lehetővé teszi azon vállalatok számára, amelyek igazolni tudják, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, amelyek alapján „Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak” minősülnek, hogy 15 %-os társasági adót fizessenek, a rendes 25 %-os adómérték helyett.
b) Jogalap
(159)
A program jogalapját a társasági adóról szóló 2008. évi törvény 28. cikkének (2) bekezdése mellett a „csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalkozások meghatározására vonatkozó közigazgatási intézkedések” (Guo Ke Fa Huo [2008] 172. sz.), továbbá a vállalatok társasági adójáról szóló törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke és a Központi Adóigazgatóság új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások társaságiadó-fizetésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó közleménye (Guo Shui Han, 2008. évi 985. sz.) képezik.
c) A vizsgálat megállapításai
(160)
Ez a program a kínai kormány által elismerten új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra alkalmazandó. Ahhoz, hogy jogosultak legyenek a program keretében nyújtott támogatásra, a vállalkozásoknak alapvető független szellemitulajdon-jogokkal kell rendelkezniük, és eleget kell tenniük a következő - a jogalapban meghatározott és az alábbiakban összefoglalt - követelményeknek:
a)
termelésük az alapvető állami támogatásban részesülő csúcstechnológiai ágazatok termékeinek előállításához tartozik;
b)
a kutatásra és fejlesztésre fordított összes kiadásuk megfelel a teljes értékesítési bevétel 3-6 %-ának;
c)
az új és csúcstechnológiával készült termékekből származó bevételük a teljes értékesítési bevételük legalább 60 %-át teszi ki;
d)
a kutatásban és fejlesztésben részt vevő személyzetük az alkalmazottak összlétszámának legalább 10 %-át teszi ki;
e)
teljesülnek az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra vonatkozó, 2008. évi közigazgatási intézkedésekben meghatározott egyéb követelmények.
(161)
A mintában szereplő exportáló gyártók egy részéről megállapítást nyert, hogy a program kínálta lehetőséget igénybe véve 25 %-os társasági adó helyett csak 15 %-os adót fizettek. Ezek a vállalatok jelentkeztek az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokat megkülönböztető minősítésért, és hivatalos értesítést kaptak arról, hogy megfelelnek a program követelményeinek, így társaságiadó-bevallásukat jogosultak ennek megfelelően kitölteni.
d) Következtetés
(162)
A Bizottság meglátása szerint ez a program a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalatok részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.
(163)
Ez a támogatás a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi, mivel az az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő, és a 2008. évi közigazgatási intézkedésekben foglalt valamennyi követelményt teljesítő vállalatokra korlátozódik. A mintában szereplő exportáló gyártók mindegyike megkapta az erre vonatkozó tanúsítványt. Objektív kritériumokat sem jogszabály útján, sem a támogatást nyújtó hatóság által nem állapítottak meg.
(164)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogással élt a Bizottság következtetéseivel kapcsolatban, fenntartva azon álláspontját, miszerint a jogosultsági kritériumok objektívek és a Kínában található összes vállalatra egységesen alkalmazandók. Ennél fogva nem felelnek meg az egyediségi kritériumoknak.
(165)
A Bizottság nem fogadja el ezt az állítást. A támogatás csak egyedi jellemzőkkel bíró vállalatok (új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások), és nem minden iparág és ágazat számára áll rendelkezésre. A jogosultság ezenfelül ugyancsak nem automatikus, hanem az új és csúcstechnológiai vállalkozás minősítést igazoló tanúsítvány meglétének függvénye, amelyet az illetékes hatóság egyedi elbírálás alapján ad ki. Ennélfogva a támogatási program egyedi jellegűnek minősül.
(166)
Következésképp a Bizottság ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek tartja.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(167)
A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás összegét a rendes körülmények között az érintett vállalatok által a vizsgálati időszakban fizetendő adó és a vizsgálati időszakban ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.
Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások
Vállalat neve
Támogatáskülönbözet
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Társaságiadó-kedvezmény kínai gyártású berendezéseket beszerző, külföldi tőkével működő vállalatok számára
a) Bevezetés
(168)
E program lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy adójóváírást igényeljenek a belföldön gyártott berendezések vásárlásakor, ha a projekt összhangban áll a kínai kormány iparpolitikai iránymutatásaival. A belföldön gyártott berendezések beszerzési árának legfeljebb 40 %-át kitevő adójóváírás az előző évi adókötelezettség fokozatos növekedésére alkalmazható.
b) Jogalap
(169)
A program jogalapját az 1999. július 1-jei, a vállalkozások a technológia megújítására irányuló projektek esetében a belföldön előállított berendezésekbe történő befektetésekkel kapcsolatos társaságiadó-jóváírásra vonatkozó átmeneti intézkedések, valamint a Központi Adóigazgatóságnak a társaságiadó-levonás végrehajtásának beszüntetéséről és a vállalatok belföldön gyártott berendezésekbe történő befektetéseire vonatkozó mentesítési politikáról szóló, 2008. január 1-jétől hatályos (2008. évi) 52. sz. értesítése képezi.
c) A vizsgálat megállapításai
(170)
A kínai kormány azt állította, hogy ez a program az említett 52. sz. értesítés értelmében 2008 januárjával befejeződött. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a mintában szereplő vállalatok közül egy gazdasági előnyhöz jutott a vizsgálati időszak alatt.
d) Következtetés
(171)
Ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatásnak minősül, mivel a kínai kormány által bevételek elengedése formájában nyújtott pénzügyi támogatást foglal magában. Ez a program a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az adómegtakarítás összegének megfelelő gazdasági előnyt nyújt a támogatásban részesülő feleknek. Ez a támogatás a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében egyedi, mivel az adómegtakarítás a hazai áruk használatának az importáruk használatával szemben történő előnyben részesítésétől függ.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(172)
A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás összegét a rendes körülmények között az érintett vállalatok által a vizsgálati időszakban fizetendő adó és a vizsgálati időszakban ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.
(173)
Ebben a támogatási programban a vizsgálati időszak alatt a Jiangsu Changhai Group tekintetében megállapított támogatási ráta 0,2 %.
(174)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az nem volt jogosult egyik pénzügyi támogatásra sem a „A külföldi tőkével működő vállalatok kínai gyártású berendezések vásárlása esetén történő adókedvezménye (Income tax reductions for FIEs purchasing Chinese-made equipment)” támogatási program keretében, mivel nem külföldi beruházások révén működő vállalat. A Bizottság ezért tévesen tulajdonított gazdasági előnyt neki e program keretében a rendelkezésre álló tények alapján. Az említett exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy kisebb számítási hibákat találtak. Mindkét állítást elfogadták, és a támogatáskülönbözet kiszámítását ennek megfelelően felülvizsgálták.
6.4. Közvetlen adókkal kapcsolatos egyéb mentességi és adócsökkentési programok
(175)
A K+F tevékenység utáni adójóváírást is megvizsgálták. Ez az intézkedés azonban elhanyagolható összegeket érintett. A Bizottság ezért ezt nem vizsgálta tovább.
(176)
A vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók nem részesültek pénzügyi támogatásban a fenti C.3. szakaszban említett fennmaradó adómentességi programok alapján.
7. Közvetett adókat és importvámokat érintő programok
7.1. Héa-mentességek és behozatalivám-visszatérítések importált berendezés használatáért
a) Bevezetés
(177)
Ez a program azoknak a külföldi tőkével működő vállalatoknak vagy belföldi vállalatoknak biztosít héa- és behozatalivám-mentességet, amelyek a termelésükhöz tárgyi eszközöket importálnak. A mentességre való jogosultság feltétele, hogy a berendezés nem szerepelhet a támogatásra nem jogosult berendezések jegyzékében, és a támogatást igénylő vállalatnak be kell szereznie a kínai hatóságok vagy a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által - a vonatkozó befektetési, adózási és vámjogszabályokkal összhangban - kibocsátott, „államilag támogatott projekt” tanúsítványt.
b) Jogalap
(178)
Ennek a programnak a jogalapja az Államtanács körlevele a behozott berendezésekre vonatkozó adópolitika szabályozásáról (Guo Fa 37/1997. sz.), a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és a Központi Adóigazgatóság közleménye az egyes kedvezményes behozatalivám-politikák kiigazításáról, a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és a Központi Adóigazgatóság 2008. évi 43. sz. közleménye, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2006. február 22-i 316. sz. közleménye az állami fejlesztési támogatásban részesülő belföldi vagy külföldi finanszírozású projektek igazolásának kezelésével kapcsolatos lényeges kérdésekről, továbbá a ktv-k, illetve belföldi vállalatok számára behozott, vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek 2008. évi jegyzéke.
c) A vizsgálat megállapításai
(179)
Valamennyi mintában szereplő vállalat igénybe vette ezt a támogatási programot.
d) Következtetés
(180)
Ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a kínai kormány által bevételek elengedése formájában nyújtott pénzügyi támogatásnak minősül, mivel a ktv-k és más jogosult belföldi vállalatok mentesülnek az általuk egyébként megfizetendő héa és/vagy vám kiegyenlítése alól. Ez a program tehát a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosít a támogatásban részesülő vállalatoknak. A program a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, mivel a jogszabály - amelynek alapján a támogatást nyújtó hatóság működik - azokra a vállalatokra korlátozza a programhoz való hozzáférést, amelyek jogszabályokban tételesen meghatározott, konkrét ágazatokban valósítanak meg beruházást, és amelyek a külföldi befektetésre és technológiatranszferre vonatkozó iparági útmutatók jegyzéke értelmében vagy a támogatott vagy a korlátozott „B” kategóriába tartoznak, vagy azokra, amelyek megfelelnek az állami fejlesztési támogatásban részesülő, kulcsfontosságú iparágak, termékek és technológiák jegyzékének.
(181)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogással élt a Bizottság következtetéseivel kapcsolatban, fenntartva azon álláspontját, miszerint a jogosultsági kritériumok objektívek és a Kínában található összes vállalatra egységesen alkalmazandók. Ennélfogva nem felelnek meg az egyediségi kritériumoknak. A kínai kormány azonban nem mutatott rá a jogszabályokban egyetlen olyan különös rendelkezésre sem, amely alátámasztaná álláspontját, és nem szolgáltatott egyértelmű bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a jogosultság megadása automatikus lenne.
(182)
Ezenkívül a kínai kormány, valamint egy exportáló gyártó azt állították, hogy a Bizottság nem egyenlíthet ki olyan héával kapcsolatos esetleges gazdasági előnyöket, amelyeket a három mintában szereplő vállalat héamentességként kaphatott a múltban, mivel azt 2009-től nem lehetett igénybe venni. Ezért ha 5-10 éves átlagos értékcsökkenési időtartamot feltételezünk a szóban forgó importált berendezés esetében, az állítólagos gazdasági előny vagy lejárhatott az intézkedések bevezetését megelőzően vagy nem valószínű, hogy az intézkedések teljes ötéves szakasza folyamán folytatódott.
(183)
A Bizottság megjegyzi, hogy egyes importált berendezések értékcsökkenési időtartama 10 évnél sokkal hosszabb, és néhány esetben 15 vagy 20 évig is tarthat. Mindenesetre a Bizottság nem egyenlített ki egyetlen gazdasági előnyt sem, amely az importált berendezések 2009 utáni beszerzéseiből származott. A kínai kormány továbbá elismerte, hogy a vállalatok még „kevéssel azt követően” is részesülhettek a támogatási rendszer nyújtotta gazdasági előnyben, hogy az intézkedéseket bevezették. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(184)
A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felek által szerzett gazdasági előny a behozott berendezésre vonatkozó, elengedett héa és vám összege. Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegyenlített összeg kizárólag a vizsgálati időszakra vonatkozzon, a szerzett előny értékcsökkenését - az exportáló gyártó rendes számviteli eljárásainak megfelelően - a berendezés teljes élettartamára számolták el.
(185)
Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási ráták a következők:
Héa-mentességek és behozatalivám-visszatérítések importált berendezés használatáért
Vállalat/Csoport
Támogatási ráta
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Közvetett adókkal kapcsolatos egyéb mentességi és adócsökkentési programok
(186)
A mintába felvett exportáló gyártók nem részesültek pénzügyi támogatásban a fenti C.3. szakaszban említett fennmaradó közvetett adómentességi programok alapján a vizsgálati időszak alatt.
8. Az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő biztosítása az állam által
8.1. Nyersanyagellátás, villamos áram-ellátás, vízellátás
(187)
Nem állapítottak meg támogatást a mintában szereplő exportáló gyártók vizsgálati időszak alatti nyersanyag-, víz- vagy villamos áram-beszerzésével összefüggésben.
8.2. Földhasználati jogok biztosítása
a) Bevezetés
(188)
A KNK-ban a vállalatoknak nincs lehetőségük földtulajdon vásárlására, csupán földhasználati jogot vehetnek a helyi hatóságoktól.
b) Jogalap
(189)
A Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének értelmében minden föld a népé, így a földet nem lehet eladni és megvenni, ugyanakkor meghatározza a földhasználati jog vállalkozások részére - licitálás, ajánlattétel vagy árverés útján - történő értékesítésének feltételeit.
c) A vizsgálat megállapításai
(190)
Az aukció rendszere elvben lehetővé tenné, hogy egy adott földhasználati jog értékét a piac határozza meg, és ennek eredményeképp az ármeghatározás függetlenül történne. Ugyanakkor a kínai kormány azt állította, hogy minden esetben meghatározzák a földterületek egyes besorolásaihoz tartozó küszöbárakat (a földterületeket minőség alapján 1-től 15-ig terjedő skálán osztályozzák), és a földhasználati jog ára nem eshet ezen küszöbérték alá.
(191)
Másrészről a kínai kormány ellenőrzés alatt tartja a föld kínálatát is azáltal, hogy kvótákon keresztül korlátozza a földterület nagyságát, amelyre vonatkozóan az adott tartomány az adott évben ipari vagy lakhatási célból földhasználati jogot értékesíthet.
(192)
A Bizottság mindenesetre a mintában szereplő exportáló gyártók földhasználatijog-vásárlásai tekintetében egyetlen esetben sem talált olyan árverési folyamatra utaló bizonyítékot, amely független módon határozta volna meg a földhasználati jog árát. A földet elnyerő exportáló gyártó kiinduló árat ajánlott, és egyetlen ajánlattevőként nyerte el a földhasználati jogot. A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottság megállapításaival szemben, amelyek szerint a KNK-ban nincs működő piaca a földhasználati jogok értékesítésének. Nem szolgáltatott azonban új érveket ezen álláspontjának alátámasztására.
(193)
A vizsgálat megállapításai megerősítik, hogy a KNK-ban a földhasználat biztosításával és megszerzésével kapcsolatos helyzet tisztázatlan és nem átlátható, az árakat pedig a hatóságok gyakran önkényesen szabják meg. A hatóságok a települési földértékelési rendszer szerint szabják meg az árakat, és ez a rendszer - egyéb szempontok mellett - arra kötelezi őket, hogy az ipari földterületek árának meghatározásakor az iparpolitikát is figyelembe vegyék (29).
(194)
A nyilvánosan rendelkezésre álló információkból az is kiderül, hogy Kínában a földet a szokásos piaci ár alatt bocsátják rendelkezésre (30).
(195)
Valójában a mintában szereplő vállalatok a kínai kormány által megszabott árat fizették. A földhasználati jogot a lenti e) szakaszban meghatározott, a piaci referenciaárhoz viszonyítva a megfelelő díjazásnál alacsonyabb áron biztosítják.
(196)
A földdel kapcsolatban Kínában fennálló helyzetre az IMF munkadokumentumában is kitérnek, amely megerősíti, hogy a földhasználati jogok kínai iparágaknak történő biztosítása során nem tartják tiszteletben a piaci viszonyokat (31).
d) Következtetés
(197)
A Bizottság megállapítja, hogy a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítását a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott, a vállalatokat gazdasági előnyhöz juttató támogatásnak kell tekinteni. Minthogy a vizsgálat nem azonosított a földhasználati jogok értékesítése tekintetében működő piacot Kínában, külső viszonyítási alap használatával (lásd az e) szakaszt) vált bizonyítottá, hogy a mintába felvett exportőrök a piaci ár alatti összeget fizettek a földhasználati jogokért.
(198)
A támogatás a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében egyedi jellegű, mivel a 40. sz. államtanácsi határozat előírja a hatóságok számára, hogy a támogatott iparágak - így például az üvegszálból készült termékek gyártása - számára földterületet biztosítsanak a (67)-(82) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint. A 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog.
e) A támogatáskülönbözet kiszámítása
(199)
A gazdasági előny a földhasználati jogért fizetett ár és a megfelelő külső viszonyítási alap közötti különbözetnek felel meg.
(200)
A Bizottság a következő indokok miatt tekinti Kínai Tajpejt megfelelő külső viszonyítási alapnak:
a)
összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Kínai Tajpejben, valamint a mintába felvett exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében;
b)
Kínai Tajpej földrajzilag közel helyezkedik el Kínához;
c)
Kínai Tajpejre és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra;
d)
szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Kínai Tajpej és Kína között;
e)
Kínai Tajpejre és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség;
f)
a Kínai Tajpej viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel; valamint
g)
Kínai Tajpej és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői.
(201)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt Kínai Tajpej viszonyítási alapként történő alkalmazása ellen, mivel azt állította, hogy Kínai Tajpej népsűrűsége jóval nagyobb, mint a KNK-é, így a föld helyzetét és az árakat nem lehet összehasonlítani a két országban. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az előző preambulumbekezdésben kifejtett okokból a viszonyítási alap kiválasztása ésszerű alapon történt.
(202)
Ezenkívül a nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportáló gyártók közül egy másik kijelentette, hogy Kínai Tajpej nem felel meg a vállalat elhelyezkedése szerinti tartomány gazdasági feltételeinek; alternatívát azonban nem javasolt. Azt állította továbbá, hogy a KNK és Tajpej közötti földrajzi közelséget nem kellene érvényes kritériumnak tekinteni e különös viszonyítási alap kiválasztásához, ezt az állítását azonban nem támasztotta alá. Minthogy nem érkezett javaslat alternatív viszonyítási alapra, megerősítést nyer Kínai Tajpej alkalmazása.
(203)
Mindezeket számításba véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben piaci feltételek érvényesülnének, akkor a mintába felvett exportáló gyártók a kínai tajpeji árakhoz igen hasonló árat fizetnének a földhasználati jogokért Kínában.
(204)
A kínai tajpeji átlagos földárak 2012. évi adatai a gazdasági minisztérium ipari hivatalától származnak, és visszamenőlegesen kiigazításra kerültek az infláció, illetve a GDP-növekedés tekintetében, hogy minden egyes naptári évre meghatározzák a viszonyítási alapként használandó földárat. Minthogy a földhasználati jogok 50 évre szólnak, és ez szolgál az értékcsökkenés alapjául, a vizsgálati időszak során szerzett gazdasági előny a viszonyítási alapként használt ár és a ténylegesen fizetett ár közötti különbség ötvened részének felel meg.
(205)
A földterületnek a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történt biztosításához kapcsolódóan megállapított támogatási mértékek a következők:
Földterület megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történt biztosítása
Vállalat neve
Támogatáskülönbözet
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. A támogatásra vonatkozó következtetés
(206)
A Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet rendelkezéseivel összhangban kiszámította, hogy a vizsgálatba bevont vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki támogatási programonként, majd ezeket összeadta, hogy így az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározza a vizsgálati időszak alatti támogatás teljes összegét.
(207)
Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatáskülönbözetek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összegnek a vállalat összforgalmára jutó részét számolta ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást.
(208)
A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egy tonnára vonatkozó költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.
(209)
A szubvencióellenes alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok teljes támogatáskülönbözetét a mintába felvett együttműködő exportáló gyártókra megállapított támogatáskülönbözet súlyozott átlaga alapján számolják ki, annak a csoportnak a kizárásával, amelyhez a 28. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó exportáló gyártó tartozik.
Vállalat neve
Támogatáskülönbözet
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Egyéb együttműködő vállalatok
10,2 %
D. A KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(210)
A hasonló terméket nyolc uniós gyártó állította elő a vizsgálati időszak alatt. Ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot a dömpingellenes alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján.
(211)
A vizsgálati időszakban előállított teljes uniós termelést mintegy 530 000 és 580 000 tonna között állapították meg. A Bizottság ezt a számadatot az APFE uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megadott valamennyi rendelkezésre álló információja alapján határozta meg. A (17) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártó üzemét vették fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének 52 %-át képviselték.
(212)
A panaszban/felülvizsgálati kérelemben foglalt információk alapján, amelyben a panaszos/kérelmező tényleges makrogazdasági mutatóit nyilvánosságra hozták, valamint azon tényre tekintettel, hogy csak nagyon kis számú uniós gyártó nem tartozott a panaszosok/kérelmezők közé, helyénvalónak tűnik eltekintetni a valamennyi uniós gyártóval kapcsolatos tényleges összesített makrogazdasági mutatók nyilvánosságra hozatalától, mivel ezáltal lehetővé válna bármelyik érdekelt fél számára a panaszban/kérelemben részt nem vevők hiányzó vállalatspecifikus számadatainak felismerése.
(213)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a bizalmas kezelés, valamint a teljes uniós felhasználás határértékeinek és egyéb makrogazdasági kármutatók adatainak szolgáltatása ellen.
(214)
Az erre irányuló - kellően megindokolt - kérelmet követően a Bizottság köteles volt tiszteletben tartani a panaszosok közé nem tartozó gyártók bizalmas adatait. A pontos makrogazdasági mutatók nyilvánosságra hozatala lehetővé tenni az ilyen gyártók bizalmas adatainak azonosítását, és sértené az érdekeiket. Ennélfogva az állítást elutasították.
2. Uniós felhasználás
(215)
A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált - az APFE által szolgáltatott adatokon alapuló - értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozataloknak az Eurostat (COMEXT) adatbázisban szereplő adatai alapján állapította meg.
(216)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 1.
1. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Index (2010 = 100)
100
97
101
103
Forrás: APFE; Eurostat (COMEXT) adatai
(217)
2010 és a vizsgálati időszak között az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt.
(218)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy felhasználó azt állította, hogy 2009-ben az uniós felhasználás csaknem 30 %-kal visszaesett. Állítása szerint ennek fényében a 2010. évi 3 %-os növekedés nem tekinthető jelentősnek. A Bizottság szerint azonban ez a növekedés nem minősül jelentősnek, azt ugyanakkor megjegyezte, hogy nőtt a fogyasztás a figyelembe vett időszak folyamán.
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. A dömpingelt és támogatott behozatal volumene és piaci részesedése
(219)
Az alábbi elemzés felöleli mind a dömpingelt, mind a támogatott behozatalt a mintában szereplő azonos kínai gyártókra és azonos vizsgálati időszakra vonatkozóan.
(220)
Az érintett termék KNK-ból származó behozatalának volumene az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Importált volumen (tonna) és piaci részesedés
2009
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Importált volumen (tonna)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Index (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Index (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Piaci részesedés
13 %-18 %
19 %-24 %
13 %-18 %
15 %-20 %
15 %-20 %
Index (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Index (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Forrás: Eurostat (COMEXT)
(221)
A KNK-ból származó import mennyisége 14 %-kal, a piaci részesedése 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. 2010 azonban nem megfelelő referenciaév, és a behozatal alakulását alaposabban meg lehetne vizsgálni, amennyiben az előző 2009-es évet is figyelembe vennék, amint a fenti táblázat is mutatja. A 2010-es évet az uniós importálóknak a kínai üvegszál termékekből történő jelentős mértékű készletezése jellemezte az ideiglenes vámok 2010. szeptemberi bevezetését megelőzően. A vizsgálat valójában feltárta, hogy 2010 első kilenc hónapjában a szokásosnál jóval nagyobb mennyiséget hoztak be a KNK-ból. A KNK-ból származó behozatal mennyisége kb. 99 000 tonnát tett ki 2009-ben, míg 2010-ben 152 000 tonna felett volt, majd 2011-ben kb. 109 000 tonnára esett vissza. A tendencia a behozatal egyértelmű emelkedését mutatja 2009-től kezdődően. 2011-től a kínai import mennyisége 20 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés 2 százalékpontos visszaszerzését eredményezte.
(222)
Több érdekelt fél megismételte azon állítását, miszerint a KNK-ból származó import és annak piaci részesedése 2010 és a vizsgálati időszak vége között csökkent, és ezért nem lehetett jelentősebb emelkedést kimutatni a behozatal terén a WTO dömpingellenes megállapodása 3. cikkének (2) bekezdése és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodása 15. cikkének (2) bekezdése szerint. Ezen túlmenően azt állították, hogy 2009 nem megfelelő referenciaév a következő okokból: i. nincs jogalap a dömpingellenes és a szubvencióellenes alaprendeletekben, és a Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel álláspontja szerint „egy vizsgálatot folytató hatóságnak meg kell tiltani, hogy valamely időszak időbeli részhalmazát használja fel”, ii. nincs arra az állításra vonatkozó bizonyíték, hogy a behozatal 2010-ben készletezésből származott, valamint iii. a 2009-es adatokat nem vették figyelembe a kárfelmérés egyetlen más szempontjából sem, ezért a felmérés nem objektív.
(223)
Ami az első és a harmadik állítást illeti, a dömpingellenes alaprendelet és a szubvencióellenes alaprendelet - amelyek az alkalmazandó jogszabályok - nem részletezi, hogy melyik szakaszt kellene figyelembe venni a tendenciák elemzése céljából. Ezért semmi sem indokolja, hogy a 2009-es évet ne vegyék figyelembe a KNK-ból származó behozatal alakulásának elemezése céljára. Az elemzés emiatt nem lesz elfogult, hanem ellenkezőleg, az további kiegészítést ad az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó elemezéshez. Kizárólag a kínai behozatallal kapcsolatos egyedi kármutatókra vonatkozóan a 2009-es évet vették figyelembe a figyelembe vett időszakon túl a fenti (219) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. Ami a többi kármutatót illeti, nem volt objektív indoka arra, hogy miért nem a figyelembe vett időszak minden évét vették teljes mértékben figyelembe.
(224)
A második állítást illetően, a készletezési hatás egyértelműen megmutatkozott a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban felállított adatbázisból megkapott havi importadatokban (lásd az alábbi 1. ábrát) (34). Az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, 2010 második és harmadik negyedévében határozottan emelkedett az érintett termék behozatala a KNK-ból (a 2010 vége/2011 eleje előtti felhasználásra vonatkozóan, a korlátozott eltarthatóság miatt). Ez nem felelt meg a fogyasztásban bekövetkezett hasonló növekedésnek, amely azt jelzi, hogy ezek a behozatalok azzal a céllal történtek, hogy a bevezetendő intézkedések előtt készleteket halmozzanak fel. A kínai kormány nem szolgáltatott más magyarázatot erre a növekedésre vonatkozóan, és ezért a Bizottság okkal vélelmezheti, hogy a készletezés az ideiglenes intézkedések 2010. végi bevezetését megelőzően történt. Ezt az a tény is tükrözi, hogy a KNK-ból származó havi behozatal szintje az ideiglenes és végleges intézkedések közötti időszakban (2010 negyedik negyedéve és 2011 első negyedéve) nagyon alacsony volt. Az intézkedéseknek a végső szakaszban történő csökkentésekor (2011 márciusában) a havi behozatal ismét stabil szintre emelkedett.
1. ábra -
Az érintett terméknek a KNK-ból származó importvolumene (havi mennyiség)
Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
3.2. A dömpingelt és a támogatott behozatal árai
(225)
A kínai importárak alakulása (a hatályos dömpingellenes vámok nélkül):
3. táblázat
Importárak
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Átlagos CIF-ár (EUR/tonna)
911
877
892
834
Index (2010 = 100)
100
96
98
92
Forrás: Eurostat (COMEXT)
(226)
A kínai CIF-importárak (a hatályos dömpingellenes vámok nélkül) 911 EUR/tonnáról 834 EUR/tonnára csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. Ez 8 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszak folyamán.
(227)
A kínai kormány és egy felhasználó azt állította, hogy az átlagos importárak összehasonlítása a termékösszetételről szóló elemzés hiányában félrevezető volt. A kínai kormány továbbá azt is állította, hogy a KNK-ból származó behozatal nagy része a legolcsóbb terméktípusból - azaz az előfonatból - állt.
(228)
Az állítással ellentétben a termékösszetételt teljes mértékben figyelembe vették az elemzés során, mivel a Bizottság terméktípusonként összehasonlította a kínai exportáló gyártók értékesítési árait a mintába felvett uniós gyártók áraival. Az eredeti vizsgálatban is ugyanezt a megközelítést alkalmazták.
(229)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány a 3. táblázatban szereplő terméktípusonkénti kínai importárakat kérelmezte, mivel ezt a terméktípusonkénti adatot használták az áralákínálási és kárkülönbözet kiszámításához.
(230)
A 3. táblázatban szereplő kínai átlagos importárat a figyelembe vett időszak folyamán uralkodó tendencia bemutatására használták. A tendenciák bemutatása céljából az átlagárak használata helyénvaló. Az áralákínálási és kárkülönbözet kiszámításához a terméktípusonkénti adatokat használták.
(231)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a mintába felvett kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a fennálló vámok, dömpingellenes vámok és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt súlyozott gyártelepi átlagárának százalékában fejezték ki. Ez az Unióba beszállító egyik fő kínai exportőr esetében a jelenlegi dömpingellenes intézkedések (és vámok) ellenére 2 %-os áralákínálási különbözetet mutatott, amelyet hozzáadtak az importárhoz. A többi behozatal nagy része az uniós árakkal összehasonlítható árszinten történt.
(232)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó azt állította, hogy bizonyos pontatlanság merült fel három termékkód CIF-értéke esetében.
(233)
Az állítás helyénvalónak bizonyult, és a Bizottság kiigazította az érintett CIF-értékeket, amely némi változáshoz vezetett ezen exportáló gyártó esetében az áralákínálás és az alákínálási különbözet számításában (lásd (440) preambulumbekezdés).
(234)
Több érdekelt fél azt állította, hogy nem történt jelentős áralákínálás a vizsgálati időszak alatt. Kifejtették, hogy a 2 %-os áralákínálási különbözet egyetlen exportőrre vonatkozóan szinte minimális mértékű, és nem tekinthető jelentősnek. Ezenfelül a Bizottság gyakorlatára hivatkoznak, miszerint a korlátozott áralákínálást vagy a 6 %-os áralákínálást úgy tekintik, hogy annak nincs hatása az általános árszintre az Unióban az export korlátozott volumene miatt.
(235)
A jelenlegi dömpingellenes vámok ellenére továbbra is fennáll az áralákínálás. A Bizottság gyakorlatára történő hivatkozás félrevezető. A sűrű nátrium-karbonát esetében (35) a 6 %-os áralákínálásról úgy tekintették, hogy az gyakorlatilag nincs hatással az általános árszintekre, tekintettel az import korlátozott volumenére és az exportáló ország mindössze 1,4 %-os piaci részesedésére együttesen. Összehasonlításul, a KNK piaci részesedése a vizsgálati időszakban 15 % és 20 között volt. Az egyes lézeroptikai leolvasó rendszerek (36) esete korlátozott áralákínálást említett az érintett behozatalra vonatkozóan tekintettel i. az uniós felhasználás nagyfokú emelkedésére (129 %), valamint ii. az érintett termék jellegére, amely sokféle sajátossággal és technikai különbségekkel rendelkező nem homogén termék, és gyors technológiai fejlődés jellemzi. A jelenlegi vizsgálatokban az érintett termék piaca teljes mértékben eltérő jellegű, és ezért az áralákínálás nagyságrendjét e különleges piaci viszonyok között kell figyelembe venni. Az érintett termék egy homogén megerősített alaptermék egy meglehetősen stabil piacon. Egy ilyen piac érzékenyebb az árkülönbségekre, és még egy kisebb árkülönbség is jelentősebb hatást gyakorolhat a piacra. Az a tény, hogy nem történt jelentősebb áralákínálás, ezért nem változtat a Bizottság következtetésein. Ezzel ellenkezőleg, ezt az elemet teljes mértékben figyelembe vették a felmérésnél. Mindazonáltal minden egyes esetet önállóan értékeltek, és a károkozásról kialakított kép számos mutatóból áll, amelyek közül egyiknek sem lehet döntő jelentősége.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(236)
A dömpingelt és támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a dömpingellenes alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(237)
A (17)-(25) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak.
(238)
A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban, a felülvizsgálati kérelemben, illetve a későbbi beadványokban szereplő és lehetőség szerint a statisztikákkal összevetett adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(239)
A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömping- és támogatáskülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping vagy támogatás hatása alól.
(240)
A mikrogazdasági mutatók: átlagos egységárak, egységnyi költség, bérköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség.
5. Makrogazdasági mutatók
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(241)
Az éves termelés terén bekövetkezett változás szokványos az uniós gazdasági ágazatban, mivel a kohókat minden 7-10 évben fel kell újítani, amely magasabb gyártási mennyiséget eredményez a készletezést megelőző évben és alacsonyabb gyártási mennyiséget abban az évben, amikor a kohó a felújítás miatt nem működik. Amikor a kohó a felújítás miatt nem működik, az adott év termelési kapacitása is alacsonyabb lesz.
(242)
Ezen ellentmondások figyelembevétele mellett az uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
4. táblázat
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Termelt mennyiség (tonnában)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Index
100
103
92
95
Termelési kapacitás (tonnában)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Index
100
101
97
96
Kapacitáskihasználás
84 %
86 %
81 %
84 %
Index
100
102
95
99
Forrás: APFE adatai
(243)
Az uniós felhasználás (3 %-os) növekedése mellett azonban az uniós gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártása 2010 és a vizsgálati időszak között 5 %-kal csökkent. A termelési kapacitás is csökkent 2010 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal. A kapacitáskihasználás meglehetősen stabil maradt a figyelembe vett időszak folyamán, kivéve a 2012-ben bekövetkezett csökkenést.
(244)
2011 és 2012 között a termelésben 11 százalékpontos csökkenés, a termelési kapacitásban pedig 4 százalékpontos csökkenés figyelhető meg. Ezt az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása és számos üzemének bezárása eredményezte. Az üvegszálból készült termékek gyártója, az Ahlstrom 2011 végén beszüntette gyártását, az Owens Corning Vado Ligure pedig 2012-ben bezárta olaszországi üzemét, mivel nem voltak képesek talpra állni a dömpingelt behozatal miatt. Az uniós gazdasági ágazat úgy véli azonban, hogy a szerkezetátalakítást követően és az egyenlő versenyfeltételek helyreállításával életképes ágazat maradhat, ami magyarázattal szolgál arra, hogy az uniós gazdasági ágazat miért ruház be továbbra is a meglévő kohók felújításába.
(245)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság a kohók esetében az átlagosnál rövidebb élettartamot említett, és ezért jelentős hiányosságok tapasztalhatók az uniós gyártók beruházásai és/vagy a kohók használata terén.
(246)
Kimutatták, hogy az uniós gazdasági ágazat kohófelújításokra vonatkozó döntéseit a termelési és az energiahatékonysági megfontolások alapján hozták meg. Nem volt arra utaló jel, hogy a kohók élettartama, amelyet a mintába felvett uniós gyártók alkalmaztak, ne lett volna helyes gyakorlat az ágazatban, és ne állt volna összhangban a termékösszetételre vonatkozó követelményekkel.
(247)
Az érdekelt felek közül többen állították, hogy a 2010-től a vizsgálati időszak végéig terjedő szakasznál hosszabb időt kellett volna figyelembe venni, különösen a kohófelújítási költségek miatt, amelyek hatással lehetnek valamennyi makro- és mikrogazdasági mutatóra. A kínai kormány kijelentette, hogy nem voltak adatok vagy információk azokról az évekről, amelyek során az uniós gyártók elvégezték a kohófelújítást.
(248)
A kohófelújítás az ágazat természetes velejárója és ismétlődő feladat. Az alapvető fontosságú a folyamatos működés és a kapacitás fenntartásának biztosításához. A K+F beruházások közvetlenül kapcsolódnak a működőképességhez, és lehetővé kell tenniük a vevők igényeihez igazított termékek kifejlesztését. Ezek a beruházások tehát nem kivételesek a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. Bármely élettartamot veszik figyelembe, a kohójavítások vagy felújítások mindig hatással lesznek a termelési volumenre. A vállalatspecifikus információ a felújítás időpontjára vonatkozóan bizalmasnak minősül.
(249)
Egy felhasználó azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt elkerülni (a támogatott és dömpingelt behozatal miatti) káros hatásokat, mivel a kapacitáskihasználás meglehetősen stabil maradt 2010-től a vizsgálati időszak végéig.
(250)
A hasonló termék gyártása állandó folyamat, amely nem alkalmazkodhat a kereslet rövid távú ingadozásaihoz. A meglehetősen stabil kapacitáskihasználást a csökkenő termelési kapacitás fényében kell vizsgálni. Ezért a kérelmet elutasítják.
5.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(251)
Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumenei az uniós piacon, valamint a kötött piaci értékesítési volumenei az uniós piacon és a vonatkozó piaci részesedések a figyelembe vett időszak folyamán az alábbiak szerint alakultak:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Szabadpiaci értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Index
100
94
96
99
Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Index
100
96
95
97
Kötött piaci értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Index
100
114
123
121
Kötött piaci értékesítések piaci részesedése
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % -10 %
5 % -10 %
Index
100
117
122
118
Forrás: APFE adatai
(252)
A figyelembe vett időszak folyamán az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése az üvegszálból készült termékekből (azaz a független vevők részére) csekély mértékben, 1 %-kal csökkent. Az uniós felhasználás 3 %-os növekedése mellett azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2010-es 58 - 63 %-ról a vizsgálati időszakban 56 - 61 %-ra történt csökkenésében jelent meg. A 2011. évi alacsonyabb értékesítési volumen a kínai import 2010-es készletezési hatásának eredménye, amely fokozatosan érkezett a piacra 2011-ben.
(253)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítései a kötött piacon az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő teljes értékesítésének 11 %-a és 14 %-a közötti arányt képviseltek (szabad piac és kötött piac). A kötött piacon történő értékesítések volumene 2010 és 2012 között növekvő tendenciát mutat, majd azt követően stabilizálódik a vizsgálati időszakban. A kötött piaci értékesítések növekedése 2010 és 2011 között korlátozott, amennyiben abszolút számadatokban szemléljük.
5.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(254)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártók foglalkoztatása és a termelékenysége a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Index
100
97
95
89
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
153
163
150
164
Index
100
106
98
107
Forrás: APFE adatai
(255)
Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat megpróbálta racionalizálni a termelését a figyelembe vett időszak folyamán a gyártási költségek csökkentése érdekében. A figyelembe vett időszak folyamán a foglalkoztattak száma 11 %-kal csökkent.
(256)
A foglalkoztatottak számában és a termelési volumenben ugyanazon figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett változás együttes hatása miatt az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - az egy munkavállalóra jutó (tonnában megadott) éves termelésben mérve - 2010 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal növekedett.
5.4. Növekedés
(257)
Ahogy az a fenti (217) preambulumbekezdésben is szerepel, az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 3 %-kal nőtt. A hasonló termék számos alkalmazása miatt az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók várakozása szerint ez a növekedés a közeljövőben tovább folytatódik.
5.5. A dömping- és támogatáskülönbözet nagysága és a múltbeli dömpinget és támogatást követő fellendülés
(258)
Az uniós gazdasági ágazatnak 2011-ig - a vámok bevezetéséig - károkat okozott a KNK-ból származó dömpingelt import. A KNK-ból származó importra alkalmazandó hatályos vámokat úgy alakították ki, hogy az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek mellett tisztességes versenyben álljon az említett importtal, valamint le tudja küzdeni az okozott kár hatását.
(259)
Ez azonban nem történt meg. Az uniós gazdasági ágazat jelenleg ismét veszteséges, és a piaci részesedése tovább csökkent annak ellenére, hogy az uniós felhasználás nőtt. A KNK-ból származó import továbbra is nagyon alacsony áron jött be, és növelte piaci részesedését. A kínai import piaci részesedése a vizsgálati időszakban 3 %-kal magasabb volt a vámok bevezetését megelőző szinthez viszonyítva (37). Az uniós gazdasági ágazat szerkezete átalakult, és néhány üzemet bezártak (lásd a fenti (244) preambulumbekezdést). Egyértelmű, hogy a korábbi dömping káros hatása még mindig érezhető.
(260)
A KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal volumenének nagysága, piaci részesedése és árai miatt, és figyelembe véve a jelenlegi dömpingkülönbözeteket (9,6 % és 29,7 %) (38), az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatást jelentősnek lehet tekinteni.
(261)
Mivel az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat, a korábbi támogatásból való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát.
6. Mikrogazdasági mutatók
6.1. Árak
(262)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon történt értékesítéseinek súlyozott átlagon vett egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Értékesítési árak az Unió szabad és kötött piacán
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Átlagos gyártelepi értékesítési egységár az Unió szabad piacán (EUR/tonna)
1 061
1 144
1 070
1 035
Index (2010 = 100)
100
108
101
98
Átlagos gyártelepi értékesítési egységár az Unió kötött piacán (EUR/tonna)
1 006
1 031
1 027
989
Index (2010 = 100)
100
103
102
98
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók adatai
(263)
Az értékesítési egységárak az Unió szabad piacán 2 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. Mivel 2010 szeptemberében hatályba léptek az ideiglenes vámok, az uniós gazdasági ágazat képes volt árait emelni 2011-ben. 2011-től azonban az értékesítési egységárak 10 %-kal csökkentek.
(264)
Ami az Unió kötött piacának értékesítési egységárait (azaz a transzferárakat) illeti, azok ugyanazt a tendenciát követték, mint az értékesítési egységárak az Unió szabad piacán, minek következtében az uniós gazdasági ágazat 2011-ben emelte értékesítési árait a kötött piacon, ahol ezt követően ezek az értékesítési egységárak 4 %-kal csökkentek.
6.2. Átlagos egységenkénti előállítási költség
(265)
A figyelembe vett időszak alatt az egységenkénti előállítási költség a következőképpen alakult:
8. táblázat
Egységenkénti előállítási költség
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Egységenkénti előállítási költség (EUR/tonna)
964
990
1 032
976
Index (2010 = 100)
100
103
107
101
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók adatai
(266)
Az átlagos egységenkénti előállítási költség 2010 és 2012 között emelkedett. 2012 után az egységenkénti előállítási költség ismét szinte a 2010-es szintre csökkent. A 2012-es csúcs a mintában szereplő egyik uniós gyártó által végrehajtott konkrét beruházás miatti helyzetnek tudható be. A teljes figyelembe vett időszak alatt az egységenkénti előállítási költség mindössze 1 %-kal nőtt.
(267)
Több felhasználó állította, hogy egy adott vállalat helyzete nem indokolhat általános következtetéseket. Az egységenkénti előállítási költségre vonatkozó következtetés az volt, hogy az meglehetősen stabil. A 2012-es csúcs nem változtatott az általános következtetéseken.
(268)
Az egységenkénti előállítási költség a mintában szereplő uniós gyártók átfogó termelési volumenén alapul. A 7. táblázatban az értékesítési egységárak az uniós piacon független vevőknek történő értékesítéseken alapulnak. A két mutatónak ezért különböző az alapja, és azok és nem vethetők össze közvetlenül.
(269)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően, a CCCLA azt állította, hogy lényeges, hogy a Bizottságnak elegendő összehasonlítható adatot szolgáltassanak annak értékelésére, hogy az előállítási költségek változása magyarázhatja-e az uniós értékesítési árak csekély mértékű csökkenését.
(270)
A két mutatónak különböző az alapja, és miközben az abszolút számadatok nem vethetők össze közvetlenül, azok tendenciája viszont igen.
6.3. Munkaerőköltségek
(271)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
9. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Átlagos bérek munkavállalónként (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Index (2010 = 100)
100
103
104
106
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók adatai
(272)
Az átlagos munkaerőköltségek munkavállalónként fokozatosan növekvő tendenciát mutattak (+ 6 %) a figyelembe vett időszak alatt. Ez összhangban áll a munkaerőköltség-indexszel azokban az országokban, amelyekben a mintába felvett gyártók találhatók (39).
6.4. Készletek
(273)
A mintába felvett uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
10. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
18 539
46 585
50 198
52 805
Index (2010 = 100)
100
251
271
285
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók adatai
(274)
A zárókészletek először 2011-ben nőttek jelentősen, majd ezután tovább emelkedtek a figyelembe vett időszakban.
(275)
A kínai kormány azt állította, hogy az APFE által szolgáltatott adatokban jelentett készletváltozások kiemelték a be nem jelentett eladásokat, és nem jelezték a károkozást a kínai behozatallal történő összehasonlítás során.
(276)
Az állítást figyelmen kívül kell hagyni. A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott tényleges adatok alapján elvégezte a mikrogazdasági mutatók - köztük a készletszintek - elemzését. A mintába felvett uniós gyártók vizsgálata nem tárt fel be nem jelentett eladásokat.
(277)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy felhasználó azt állította, hogy 2010 nem megfelelő referenciaév, mivel a készletszintek szokatlanul alacsonyak voltak a 2006 és 2009 októbere közötti időszakhoz képest (az eredeti dömpingellenes vizsgálat vizsgálati időszaka).
(278)
Az állítást el kell utasítani, mivel a mintába felvett jogi alanyok a jelenlegi vizsgálatban különböznek az előző vizsgálat mintájától, és ezért az adatok nem vethetők össze. A Bizottság vizsgálatát a figyelembe vett időszakra korlátozta különösen a mikrogazdasági adatok tekintetében, és nincs birtokában a mintába felvett uniós gyártók készletszintjére vonatkozó adat a figyelembe vett időszakot megelőző időszakból. A kínai kormány kijelentette, hogy a készletszintek 2011-ben is magasabbak voltak, tekintettel az abban az évben az uniós fogyasztás terén bekövetkezett 3 %-os csökkenésre. Ennek az elemnek azonban nem volt hatása a tendenciára a figyelembe vett időszak folyamán.
6.5. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(279)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
11. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
A független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége az Unióban (az értékesítési forgalom százalékában)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Index (2010 = 100)
100
66
- 200
- 134
Pénzforgalom (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Index (2010 = 100)
100
33
- 4
45
Beruházások (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Index (2010 = 100)
100
126
398
421
Beruházások megtérülése
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Index (2010 = 100)
100
69
- 184
- 137
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók adatai
(280)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti eredményben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban a mintába kiválasztott uniós gyártók jövedelmezősége jelentősen, 3 %-ról 4 %-ra csökkent.
(281)
A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen (- 55 %) csökkent.
(282)
A mintába felvett uniós gyártók befektetéseinek szintje növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. A növekedés2012-ben és a vizsgálati időszakban jelentősebb volt. A magas beruházási költségek a kohóátépítésekkel kapcsolatosan merültek fel. E tőkeintenzív iparágban a kohókat 7-10 évente át kell építeni, a kohók átépítésével kapcsolatos költségek pedig a 8-13 millió EUR-t is elérhetik (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A beruházásokba szintén beletartoznak a magas strukturális beruházási költségek, amelyek a bélések ötvözetfogyasztásához és a bélések ebből következő átépítéséhez kapcsolódnak.
(283)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A beruházások megtérülése egyértelműen követte a nyereségesség negatív tendenciáját. A mérsékelten megtérülő beruházások egyértelműen jelzik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását a figyelembe vett időszakban.
(284)
A fenti törékeny pénzügyi helyzet annak ellenére alakult ki, hogy - a fenti (217) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően - a figyelembe vett időszakban növekedett a fogyasztás, és az uniós gazdasági ágazat - a fenti (244) és az alábbi (337) preambulumbekezdés szerint - erőfeszítéseket tett a gyártási költségek racionalizálására.
(285)
A vizsgálatok tanúsága szerint a mintába felvett uniós gyártók a tőkebevonás terén nem ütköztek súlyos nehézségekbe.
(286)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél megjegyezte, hogy a beruházás szintje nagyon magas volt a 2012-es és a vizsgálati időszak folyamán és e magas beruházási költségek indokolhatják, hogy az uniós gazdasági ágazat miért nem volt nyereséges a vizsgálati időszakban. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a csökkent nyereségesség közvetlenül kapcsolódik a termelési költségek növekedéséhez és a kohóátépítésekből eredő termeléskieséshez.
(287)
Először, a vizsgálati időszakban - 2012. október 1-je és 2013. szeptember 30-a között - megvalósult 32 millió eurós beruházások részben átfedésben állnak a 2012. évi 30 millió EUR-val. Másodszor, az ezekben az időszakokban végrehajtott beruházások nélkülözhetetlenek voltak a kohóátépítések szempontjából, és rendszeresen visszatérő jellegűek az üzlet szempontjából, valamint azok a szokásos üzletmenet részének tekinthetők a (241) - (250) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően. Harmadszor, a beruházások szintje hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat eredményeire, mivel az további költségeket generál. A beruházások fő hatásait azonban a mérleg, és nem az eredménykimutatás tükrözi, amely bemutatja a visszatérő szokásos amortizációs költségeket, és ezért önmagában nem magyarázhatja a veszteséges helyzetet. A kínai kormány állítását illetően, a kohóátépítéseket gondosan előre megtervezték. A vevők ellátásának folytonosságát a tartalékkészletek képzésével biztosítják. Végezetül e beruházásoknak a költségekre és a vállalati eredményekre gyakorolt hatása több évre terjed ki.
(288)
Több fél továbbá azzal érvelt, hogy i. a magasabb beruházási költségeket a beruházások alacsonyabb megtérülése tükrözi a 2012. évre és a vizsgálati időszakra vonatkozóan (mivel egyes beruházások nem hoznak azonnali megtérülést), valamint ii. nem ésszerű komoly beruházásokkal terhelt kétéves szakaszt kiválasztani, és ennek alapján azt a következtetést levonni, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott.
(289)
A kohókba történő beruházások nem kivételesek a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A vizsgálat feltárta, hogy 2004 óta a szinte minden évben történtek kohóberuházások az uniós gazdasági ágazatban. Ezért bármely élettartamot veszik figyelembe, a kohójavítások vagy átépítések mindig hatással lesznek a termelési volumenre és a beruházások megtérülésére. A mintába vett uniós jövedelmezőség romlása azt jelezte, hogy nem voltak képesek a hasonló termékek esetében olyan árakat felszámolni, amely lehetővé tette volna az üzlet folytonosságához nélkülözhetetlen beruházásokat.
(290)
A kínai kormány azt állította, hogy az ágazat először a rendelkezésre álló tőkét használná fel, mielőtt a hitelekhez folyamodna, és ezért normális, hogy a pénzforgalom romlott, amikor a mintába vett uniós gyártók komoly beruházásokat hajtottak végre 2012-ben és a vizsgálati időszakban. Ezenkívül azt is állították, hogy a veszteséges ágazat nem ruházott volna be annyit, mint azt a mintába felvett vállalatok tették.
(291)
Az üvegszálból készült termékek ágazata globális üzletág finanszírozási mechanizmusokkal, amelyek túllépnek a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi hatáskörén. A beruházási helyzet nem gyakorol szükségképpen hatást a pénzforgalomra. Ezért ezeket az állításokat el kell utasítani.
7. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(292)
A vizsgálatok megállapításai megerősítik, hogy az uniós gazdasági ágazatot a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
(293)
A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy 2011-ben emelni tudja árait. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a hatékonyság és a termelékenység növelésére. Az uniós felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazatnak nem volt más választása, mint hogy 2012-től ismét csökkentse az értékesítési egységárait a piaci részesedésének fenntartása érdekében.
(294)
Az áralákínálás elemzése (lásd a (231) preambulumbekezdést) és az uniós gyártók értékesítési árainak csökkenő tendenciája (lásd a (263) preambulumbekezdést) egyértelműen mutatja, hogy az uniós gyártók megpróbáltak versenyezni a kínai behozatal áraival, és megszüntették az árkülönbséget. Ez azonban az uniós gyártók pénzügyi eredményeinek erőteljes romlásához vezetett, így az uniós gazdasági ágazat 2012 óta veszteségeket jelent. Ez a helyzet rövid és középtávon nem fenntartható.
(295)
Egyéb mutatók - mint a termelés, a termelési kapacitás, a foglalkoztatás, a készletek és a pénzforgalom - is kedvezőtlenül alakultak, még a KNK elleni intézkedések bevezetését követően is.
(296)
A két vizsgálat megállapításai azt is megerősítették, hogy a megváltozott körülmények, amelyek a részleges időközi dömpingellenes felülvizsgálat megindítását indokolták - nevezetesen a szerkezetátalakítás és néhány uniós üzem bezárása, a fenti (244) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően -, jelentősek és tartós jellegűek. Az üzem bezárását követően az üzemet teljesen leszerelték. Ezenfelül egy új kohó felállítása nagyon tőke- és időigényes, és rövid távon nem megvalósítható. Ezért az egy kohókkal működő új üzem felállításához szükséges időt és költségeket nem kellene alábecsülni. Az üzemek közül néhány szerkezetátalakítását és bezárását ezért jelentősnek és tartós jellegűnek kell tekinteni.
(297)
Több fél állítása szerint egyértelmű jelek utaltak arra, hogy az ágazatot nem érte kár. Az állításokkal a következő preambulumbekezdésekben foglalkozunk.
(298)
A CCCLA kijelentette, hogy az egyik uniós gyártót, a 3B Fibregas-t 2012-ben megszerezte a Binani csoport, következésképpen az uniós gazdasági ágazat összteljesítményének jónak kell lennie, mivel racionális gazdasági szereplő nem ruházna be olyan ágazatba, amely nem jól teljesít. Hivatkoztak a Braj Binani 2013-as éves jelentésére is, amely szerint „a Belgiumban és Norvégiában működő 2 gyártó egység általános teljesítménye jónak tekinthető”. Ezen túlmenően a CCCLA azt is kifejtette, hogy a két uniós gyártó forgalma növekedett 2010 és a vizsgálati időszak között, és így az uniós gazdasági ágazatot nyilvánvalóan nem érte kár.
(299)
Az indiai Binani csoport 2012-ben valóban megszerezte a 3B Fibreglass-t. A Binani csoport egyéni üzleti motivációitól függetlenül, a Bizottság a vizsgálati megállapításaira hivatkozik, amelyek szerint az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből és nyereségességéből. A hivatkozást összefüggésekben kell vizsgálni, és annak teljes szövege így szól: „a Belgiumban és Norvégiában működő 2 gyártó egység általános teljesítménye jónak tekinthető, és a kapacitás részben arra kényszerült, hogy megbirkózzon az alacsonyabb piaci kereslettel. Jól sikerült a termelés felfuttatása a normál hatékonysági szintig. Az átlagos eredmények azonban alacsonyabbak voltak az olcsó ázsiai import miatt.”
(300)
Azon állítás, miszerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár, mivel két uniós gyártó forgalma növekedett 2010 és a vizsgálati időszak között, félrevezető és helytelen. A CCCLA álláspontját erre a kg-ban kifejezett forgalomra alapozta. Mindazonáltal pusztán a magasabb értékesítési mennyiségek figyelembevételével nem lenne helytálló következtetéseket levonnunk, mivel azok figyelmen kívül hagyják az értékesítések árszintjét, és ezért a vállalat jövedelmezőségére gyakorolt hatást.
(301)
A kínai kormány azt állította, hogy mivel az APFE tagjai beruháznak a kapacitások növelésébe az Unión belül és kívül (pl. a KNK, Oroszország, India és Tunézia), egyértelmű a jele annak, hogy az ágazatot nem érte kár.
(302)
Ez a kárvizsgálat összefügg az uniós gyártók teljesítményével az uniós piacon. A fenti 4. táblázatból kiderül, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása 2011-ben kis mértékben (1 %-kal) növekedett, majd ezt követően a kapacitás 5 százalékpontos csökkenést mutatott a vizsgálati időszak vége felé. Így nem történt kapacitásnövekedés az Unióban. Mivel azonban az üvegszálból készült termékek számos gyártója multinacionális vállalat, nem meglepő, hogy ezek a vállalatok beruháznak az Unión kívül is, amikor üzleti lehetőség adódik. Az extrakapacitás beruházása az Unión kívül annak céljából történik, hogy kielégítsék a feltörekvő piacok igényeit, valamint azzal a kilátással, hogy nyereséget realizáljanak. Az üzemek ezekben a térségekben történő felállítása beleilleszkedik abba a képbe, hogy közel legyenek ezekhez a vevőkhöz. Az az üzleti döntés, hogy egy üzemet felállítsanak-e az Unión kívül vagy sem, teljesen független attól a ténytől, hogy az uniós gyártókat kár éri-e. Az uniós gazdasági ágazatnak a nagy beruházásokról szóló ehhez hasonló állításaival az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára című alábbi szakasz foglalkozik.
(303)
Több érdekelt fél állította, hogy nem történt károkozás, mivel néhány uniós gyártó arról tájékoztatott, hogy a hasonló termékekre vonatkozó áraikat 2014 januárjától emelik a nyersanyag- és energiaárak, valamint a szállítási költségek folyamatos emelkedésének ellensúlyozása érdekében.
(304)
Először is, 2014-ben az árak a vizsgálati időszak utáni eseményekhez kapcsolódnak. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat az utóbbi években a termelékenység növelése révén elnyelte az ilyen áremeléseket. Egyszer eljön az ideje azonban, amikor a termelékenység további növelése rövid távon sokkal nehezebben végrehajtható. Mivel az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban veszteséges volt, és ezeknek az áremeléseknek az elnyelése már nem volt lehetséges, egy bizonyos időpontban elkerülhetetlenné vált, hogy az ilyen áremeléseket áthárítsák a vevőkre, ami azzal a kockázattal jár, hogy további piaci részesedés vész el. A fentiek alapján az állítást elutasították.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(305)
A Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni.
(306)
A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak károsíthatták az uniós gazdasági ágazatot, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt és támogatott behozatalnak tulajdonítsák.
1.1. A dömpingelt és a támogatott behozatal hatása
(307)
A vizsgálatok rámutattak arra, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal volumene (32 %-kal) nőtt a figyelembe vett időszakban, a 2009-es évet tekintve referenciaévnek. Ennek következtében a KNK piaci részesedése a 2009-es 13-18 %-ról a vizsgálati időszak végére 15-20 %-ra nőtt.
(308)
Ugyanakkor a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése három százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban.
(309)
A dömpingelt és támogatott behozatal átlagárai 2010 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal emelkedtek és alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott árak.
(310)
Az uniós gazdasági ágazat 2010-ben és 2011-ben még nyereségesen működött, és csak ezt követően lett veszteséges, amely egybeesett a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal növekedésével. Még az értékesítési árainak csökkentését követően is, az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megtartania piaci részesedését. Az árcsökkenés a jövedelmezőség rovására ment, amely a veszteséges helyzethez vezetett.
(311)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal a volumen növekedésével együtt, jelentős negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, és ezért döntő szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár szempontjából.
(312)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy nem készült olyan elemzés, amely egyrészt azt bizonyította volna, hogy a kínai behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat nyomott árazását és az általa elszenvedett kárt, másrészt pedig azt, hogy a Bizottság csak az időbeli egybeesésre támaszkodik elemzésében. Ezek a részek a kínai röntgensugaras berendezésekről (China X-Ray Equipment) szóló WTO testületi jelentésre hivatkoznak: „A testület elismeri, hogy az általános korreláció a dömpingelt behozatal és a hazai ágazat által elszenvedett kár között alátámaszthatja a megállapítást. Mindazonáltal az ilyen egybeesésről szóló elemzés nem rendelkező jellegű az okozati kérdésben, az okozatiság és korreláció két külön fogalom. Ennek az esetnek a körülményei között […] az okozati kérdést nem oldja meg az egybeesésről szóló ilyen általános megállapítás” (40).
(313)
A következtetések azonban a mutatók részletes felsorolásának elemzésén alapulnak. A fenti D. szakaszban kifejtettek szerint a dömpingelt és támogatott behozatal hatásának vizsgálata magában foglalta a minden olyan releváns gazdasági tényre és indexre kiterjedő értékelést, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra. Számos mutató jelzett a károkozással kapcsolatos helyzetet. Ebben a helyzetben egyedül az indokolhatja az uniós gazdasági ágazat árcsökkentését, hogy megtartsa a piaci részesedését, vagy legalább ne veszítsen további piaci részesedést, amikor árversennyel kell szembesülnie. Az eredeti intézkedések bevezetését követően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült emelnie az árait 2011-ben, azonban a következő években csökkentenie kellett az árait, miközben a termelési költségek nem csökkentek. Amint azt a (320)-(335) preambulumbekezdés tovább részletezi, a harmadik országokból származó export nagyrészt magas árakon történt a teljes figyelembe vett időszakban, és a harmadik országok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt, sőt 2011-től kezdődően még csökkent is. Az uniós gazdasági ágazat ezért nem a harmadik országokból származó behozatal miatt csökkentette az árait, hanem a KNK-ból származó alacsony árú dömpingelt és támogatott behozatal miatt. 2011 óta csak a KNK-ból származó behozatal növekedett jelentősen, csak a KNK-ból származó behozatal vett el piaci részesedést az uniós gazdasági ágazattól, és csak a KNK-ból származó importárak csökkentek. Ezen az alapon a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat nyomott árait és az általa elszenvedett kárt a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal növekedése okozta. Egyéb tényezők, amelyek befolyásolhatják ezt az ok-okozati viszonyt, az alábbiakban kerülnek elemzésre.
(314)
A CCCLA és a kínai kormány azt állította, hogy nem volt árerózió vagy árlenyomás, mert „az uniós gyártók értékesítési árainak csökkenése nem jelentős, mivel az mindössze 2 %-ban tetőzött a figyelembe vett időszakban.”. Több fél azt is állította, hogy az uniós árak 1 %-os csökkenése, a KNK-ból származó behozatal piaci részesedésének 2 %-os növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 3 % csökkenése nem indokolja a javasolt drasztikus intézkedéseket.
(315)
A Bizottság megismétli a fentiekben kifejtetteket, miszerint az ideiglenes vámok 2010. szeptemberi bevezetését követően az uniós gazdasági ágazat 2011-ben képes volt emelni az árait. 2011-től azonban az értékesítési egységárak 10 %-kal csökkentek. Ezért egyértelműen jelentős a csökkenés az értékesítési árak terén. A jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére, az uniós gazdasági ágazat továbbra is elszenvedi az értékesítési volumen, az árak és a piaci részesedés csökkenését, míg ugyanabban az időben a kínai behozatal értékesítési volumene és piaci részesedése az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest jóval magasabb szintre emelkedett. Rendszerint amint egy intézkedést bevezetnek, az uniós gazdasági ágazatról feltételezhető, hogy felépül a korábbi dömpingelt behozatal vagy támogatás hatásaiból. Ez azonban egyértelműen nem így történt. A kilábalás bizonyos jeleit követően, az intézkedések bevezetése után az uniós gazdasági ágazat helyzete azonnal tovább romlott a figyelembe vett időszak folyamán.
(316)
Egy független importőr állítása szerint nem volt szükség arra, hogy az uniós gyártók olyan mértékben csökkentsék áraikat, ahogyan azt megtették, mivel az uniós piacon nagyobb volt a kereslet, mint a kínálat. A kínai kormány azt állította, hogy az uniós értékesítési árak és a kínai importárak csökkenését nem lehet elszigetelten vizsgálni az érintett termék világgazdasági árainak alakulásától, és azok összhangban állnak a szokásos piaci körülményekkel. Ezenfelül a kínai kormány érvelése szerint a Bizottság nem vizsgálta meg, hogy a piac lehetővé tette-e az áremeléseket 2011-ben (az intézkedések bevezetését követően a korábbi vizsgálat során), - és ha igen, milyen mértékben - amennyiben globális összefüggésben vizsgálták volna. Ezenkívül a Bizottság helytelenül utasította el az uniós gyártóknak a vizsgálati időszakot követő áremelésekre vonatkozóan szolgáltatott bizonyítékait, és azok a szolárüveggel és a személyes használatra szolgáló fénymásolókkal kapcsolatos esetekre hivatkoznak (41).
(317)
A Bizottság úgy vélte, hogy az az állítás, miszerint a kereslet meghaladta a kínálatot, nem megalapozott. A piaci részesedésben bekövetkezett veszteség és a készletek növekedése nem azt jelzi, hogy a kereslet nagyobb lett volna a kínálatnál, hanem épp ennek ellenkezőjét. Ami a kínai kormány állítását illeti, az árak alakulása az uniós piacon, és nem világszinten történő értékesítésekkel kapcsolatos. Az uniós piacon a hasonló termék és az érintett termék közötti verseny az árak szintjén folyik. A fentiekben bemutatottak szerint, az árak csökkenését nem lehet más tényezőknek tulajdonítani, mint ennek az árversenynek (tekintettel a meglehetősen stabil előállítási költségekre és uniós felhasználásra). Továbbá, a kínai kormány nem szolgáltatott további információt a világpiaci árak alakulására. A fenti állítást ezért nem tekintették megalapozottnak. A vizsgálati időszakot követő áremelkedéseket illetően, a vizsgálati időszakot követő eseményekre e vizsgálat hatálya nem terjed ki. Mindenesetre nem volt érdemi bizonyíték azokról a tényleges áremelkedésekről, amelyek a vizsgálatot követően következtek be. Ezért ezt az állítást elutasítják.
(318)
A CCCLA továbbá azt állította, hogy a kínai átlagos importár 8 %-os csökkenésének - a (226) preambulumbekezdésben említettek szerint - figyelembe kellett volna vennie a vámok és a vámkezelés, a dömpingellenes vám, az importőrök nyereségességi árrése és az importőrök által viselt SGA-költségek tekintetében kiigazított árakat. Ezek a kiigazított árak azután összehasonlítható szinten álltak volna az uniós értékesítési árakkal, amint azt a 7. táblázat mutatja, és ezért nem játszhattak volna döntő szerepet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár terén.
(319)
A mutatók elemzésére vonatkozóan az exportáló gyártók értékesítéseinek a 3. táblázatban szereplő CIF-értékeit összevetik az uniós gyártók 7. táblázatban szereplő gyártelepi áraival. Ez a módszer pontos a tendenciák elemzésére. Az áralákínálási és kárkülönbözet kiszámításának tekintetében, a kiigazított árakat valójában a fenti (231) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint használták. Ebből a szempontból a Bizottság hangsúlyozza, hogy az áralákínálás csak ez egyik megvizsgálandó mutató, azonban valamennyi kármutatót együtt kellene vizsgálni az elemzés céljából. Ezért a kérelmet elutasítják.
1.2. Az egyéb tényezők hatásai
1.2.1. Egyéb országokból származó behozatalok
(320)
A harmadik országokból származó behozatal volumene, az átlagos egységárak és a piaci részesedés a figyelembe vett időszak folyamán az alábbi táblázatban található:
12. táblázat
A behozatal volumene (tonna), átlagos egységár (EUR/tonna)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Harmadik országok összesen
Volumen (tonna)
128 378
182 601
183 446
174 553
Index (2010 = 100)
100
142
143
136
Piaci részesedés
14 %-19 %
22 %-27 %
21 %-26 %
20 %-25 %
Malajzia
Volumen (tonna)
37 919
70 847
60 931
60 841
Átlagár/tonna (EUR)
980
1 029
998
958
Piaci részesedés
2 %-7 %
7 %-12 %
5 %-10 %
5 %-10 %
Norvégia
Volumen (tonna)
25 204
30 496
33 277
30 781
Átlagár/tonna (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Piaci részesedés
0 %-5 %
1 %-6 %
1 %-6 %
1 %-6 %
Törökország
Volumen (tonna)
18 430
20 017
23 235
19 233
Átlagár/tonna (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Piaci részesedés
0 %-5 %
0 %-5 %
0 %-5 %
0 %-5 %
Forrás: Eurostat (COMEXT)
(321)
A KNK mellett az érintett terméket főleg Malajziából, Norvégiából és Törökországból importálják. Kisebb behozatal Mexikóból, az Egyesült Államokból és Tajvanról is érkezik. A harmadik országok teljes piaci részesedését a 2010 és 2011 közötti határozott emelkedés jellemezte. Ezt követően a vizsgálati időszak alatt a piaci részesedésük csökkent.
(322)
A harmadik országokból származó behozatal nagy részét (a Tajvanról származó kisebb mennyiségek kivételével) lényegesen magasabb áron értékesítették a kínai importnál. Ezenkívül az egyéb országokból származó import átlagárak összességében az uniós gazdasági ágazat árainál magasabbak vagy azokkal azonos szintűek voltak.
(323)
Malajzia tette ki a harmadik országokból az Unióba irányuló import legnagyobb részét (40 %). A Malajziából származó behozatal azonban az üvegszálból készült termékek egyetlen típusára, nevezetesen a vágott szálakra korlátozódott. A figyelembe vett időszak alatt nőtt Malajzia piaci részesedése az uniós piacon. Átlagosan a Malajziából származó vágott szálak importára szintén magasabb volt, mint a KNK-ból származó vágott szálaké, és közel olyan magas, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ezenfelül a malajziai árak nem akadályozták meg az uniós gyártók árainak emelését 2010 és 2011 között, amikor az ideiglenes vámokat a KNK ellen kivetették. Amennyiben a malajziai árak valóban jelentős kárt okoztak volna az uniós gazdasági ágazatnak, az uniós gyártók nem emelhették volna áraikat, amikor az ideiglenes dömpingellenes vámokat a KNK-ból származó behozatalra kivetették. A Malajziából származó behozatal versenyben áll az uniós gazdasági ágazat termelésével, azonban az árak, a terméktípus és a mennyiség szempontjából stabil tényezőt jelentett a figyelembe vett időszak folyamán.
(324)
A Norvégiából származó behozatal a második legnagyobb a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatalt tekintve. A figyelembe vett időszak alatt stabil maradt Norvégia piaci részesedése az uniós piacon. A Norvégiából származó átlagos importárak terméktípusonként magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó átlagos importárak. A Norvégiából származó import főleg az uniós gyártók ugyanazon csoportjához tartozó egyetlen vállalat által előállított előfonatokból állt. Ezenfelül a norvég termelés teljes mennyiségét az uniós gyártón keresztül értékesítik. Norvégiát ezért nem tekintjük harmadik országoktól származó versenynek.
(325)
A Törökországból származó behozatal a harmadik legnagyobb a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatalt tekintve. A figyelembe vett időszak alatt stabil maradt Törökország piaci részesedése az uniós piacon. Átlagosan a hasonló termék importárai terméktípusonként szintén jóval magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó átlagos importárak.
(326)
Ezenkívül a kínai kormány állítása szerint 2011-ben nőttek az uniós készletek a harmadik országokból származó behozatal nagymértékű növekedését követően, miközben a KNK-ból származó behozatal ugyanabban az évben csökkent.
(327)
2010 és 2011 között a kínai import valóban csökkent, a harmadik országokból származó behozatal pedig növekedett. Az uniós gazdasági ágazat 2010-ben és 2011-ben azonban még nyereségesen működött, és csak ezt követően lett veszteséges, amely egybeesett a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal növekedésével. A harmadik országokból származó behozatal csökkent 2011 után csökkent, és ezért nem lehet az oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat ezt követően veszteségessé vált. A fenti okokból ésszerűen azt a következtetést vonhatjuk le, hogy míg az egyéb országokból származó behozatal egy része hátrányosan érinthette az uniós gazdasági ágazatot, az nem volt olyan mértékű, hogy befolyásolja az ok-okozati viszonyt a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(328)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy az áralákínálás elemzéséhez használt termékösszetételt (a kínai és az uniós gyártók árainak összehasonlítása) nem használták a harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan. A kínai kormány kifejezetten kért a harmadik országok behozatalának termékösszetételéről szóló adatokat, amelyek az Eurostat statisztikáiból nem derülnek ki.
(329)
A Bizottság teljes mértékben figyelembe vette a termékösszetételt a harmadik országokból származó behozatal elemzésére, összehasonlítva a harmadik országok terméktípusonkénti árait a megfelelő uniós terméktípusonkénti árakkal. Mivel a harmadik országokhoz tartozó három ország esetében csak egy gyártó van, az üzleti titkok védelme miatt pontos adat nem volt közölhető.
(330)
A kínai kormány állítása szerint a Bizottság arra vonatkozó következtetései, miszerint a harmadik országok behozatalának egy része hatást gyakorolhatott az uniós gyártók helyzetére, az ok-okozati összefüggést azonban nem befolyásolta, nem objektív és nem érvekkel alátámasztott elemzésen alapult.
(331)
A harmadik országokhoz tartozó három ország, amely a hasonló terméket az Unióba exportálta: Malajzia, Norvégia és Törökország. A fentiekben kifejtettek szerint a malajziai behozatal egy terméktípusra összpontosított, amelynek az árszintje összevethető az uniós gazdasági ágazat áraival. A norvég gyártót nem tekintik harmadik országból származó versenytársnak a fent említett okok miatt. A török import piaci részesedése stabil és a volumenét tekintve viszonylag alacsony maradt a figyelembe vett időszak folyamán. Azt az állítást, hogy a harmadik országokból származó behozatal befolyásolta az ok-okozati összefüggést, ezért el kell utasítani.
(332)
A kínai kormány azt is állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a Tajvanról és Mexikóból származó behozatalt, amely áraiban és volumenében jelentős változásokat mutat.
(333)
Mivel a Tajvanról és Mexikóból származó behozatal korlátozott mennyiségű, ez a behozatal nem befolyásolhatta az ok-okozati összefüggést.
(334)
Ezenfelül a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a kínai készletezésről szóló elemzésében azt a tényt, hogy 2010 és 2011 között a harmadik országok behozatala több mint 40 %-kal nőtt.
(335)
A statisztikák (lád a (224) preambulumbekezdést) szerint a kínai termékek készletezése 2010 második és harmadik negyedévében történt (a 2010 vége/2011 eleje előtti felhasználásra vonatkozóan, a korlátozott eltarthatóság miatt). A harmadik országokból származó behozatal növekedését 2011-ben rögzítették, amikor a készletezés hatása elmúlt, és a KNK-ból származó behozatal elleni intézkedések hatályba léptek, ami előnyösnek bizonyult a harmadik országok gyártói számára. Ezért ezt az állítást elutasítják.
1.2.2. Termelési költség
(336)
Több érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeinek növekedése, amely főleg a nyersanyagok, az energia, a szállítási ár és a munkaerőköltségek emelkedése miatt következett be, kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. Az egyik fél jelentős költségtényezőként azonosította, hogy a vevők nem hozták vissza az orsókat, ennek a költségekre gyakorolt hatását azonban részletesebben nem fejtette ki. Ezeket az állításokat az uniós gyártók által elmondottakkal támasztották alá, miszerint azok valóban költségnövekedéssel néztek szembe.
(337)
Az uniós gazdasági ágazat valóban költségnövekedéssel szembesült a nyersanyagok, az energia, a szállítás és a munkaerőköltségek terén. A fenti 8. táblázatból kiderül azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos termelési költsége tonnánként csak 1 %-kal nőtt 2010 és a vizsgálati időszak között. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt ellensúlyozni a költségnövekedés nagy részét a hatékonyság növelésével és a magasabb termelékenységgel. Így azt a következtetést lehet levonni, hogy a termelési költségek növekedése nem járult hozzá a kárhoz, és ezért nem befolyásolhatta az ok-okozati összefüggést.
(338)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél megismételte az állítását anélkül, hogy új érveket hozott volna fel.
1.2.3. A felhasználás alakulása
(339)
A fentiek szerint, az uniós felhasználás 2010 és a vizsgálati időszak között 3 %-kal nőtt. A felhasználás várhatóan tovább nő a hasonló termék új alkalmazási területei miatt, amelyre az uniós gazdasági ágazat és számos felhasználó is utalt. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem volt képes fenntartani piaci részesedését és elveszítette annak egy részét, miközben 2011 óta a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal növelte piaci részesedését. Ezért az uniós felhasználás változása nem befolyásolta a kár és a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal közötti ok-okozati összefüggést.
1.2.4. Elégtelen termelési kapacitás és készletek az Unióban
(340)
A kínai kormány azt állította, hogy amennyiben volt károkozás, azt az uniós gyártók elégtelen termelési kapacitása okozta. A kínai kormány az uniós gyártók több pénzügyi kimutatására hivatkozott. A 3B Fibreglass 2010-es pénzügyi kimutatásai szerint: „korlátozott termelési kapacitásunk nem tette lehetővé, hogy további piaci részesedést szerezzünk” és „arra kényszerítettek minket, hogy korlátozott szintű készletekkel reagáljunk ügyfeleink keresletének alakulására”. A 3B Fibreglass 2011-es pénzügyi kimutatása szerint: „a gazdaság 2010-es talpra állásának jelei, megerősítést nyertek 2011 első felében, a vállalat termelésének teljesítményszintje azonban az első negyedévben alacsonyabb volt a vártnál, és nem tette lehetővé számunkra, hogy teljes mértékben kihasználjuk a fellendülést, továbbá arra vezettek bennünket, hogy korlátozzuk szerződéses kötelezettségeinket”. A Lanxess 2011-es pénzügyi kimutatása kifejti, hogy: „2011-ben az üvegszálból készült termékek gyártása a Lanxessnél maximális kapacitáson működött” és „2012 második negyedévében az 1. kohó tervezett bezárása mintegy 10 hetet vesz majd igénybe, így 2012-ben az éves termelés 14 %-kal alacsonyabb lesz”.
(341)
A készletek szintje 2010-ben valóban alacsony volt, lásd az alábbi 10. táblázatot. Ez a termelés szintjének 2009-ben bekövetkezett csökkenéséből eredt, amikor számos gyártósort leszereltek, ideiglenesen bezártak vagy lerövidítettek a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozta árerózió és piaci részesedés elvesztése miatt (42). Az uniós gazdasági ágazat azonban 2011-ben több mint 150 %-kal növelte készleteinek szintjét, és a növekedés azóta is tart. Nem helyénvaló csak a 2010-es leltár állításaira hivatkozni, ehelyett a teljes figyelembe vett időszakra vonatkozó tendenciákat kellene vizsgálni.
(342)
Ezenfelül az állítások közül egyesek úgy hivatkoznak a termelés teljesítményszintjének csökkenésére, mint amely a javításokból/átépítésekből ered. A fenti (241) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ilyen javítások/átépítések szokványosak ebben a szektorban, és a kohójavítás/-átépítés miatti készletfelhalmozás megszokott gyakorlat, amely lehetővé teszi a kulcsfontosságú vevők folyamatos ellátását.
(343)
Ezenkívül egyenlő versenyfeltételek esetén az uniós gazdasági ágazat több kapacitásba is befektethetne, lehetővé téve az uniós gazdasági ágazat számára, hogy profitra tegyen szert, amely indokolja és lehetővé teszi a kapacitásbővítést.
(344)
Az uniós termelési kapacitás és készletek nem tekinthetők elégtelennek, és ezért nem járulhattak hozzá a károkozáshoz, valamint így nem befolyásolhatták az ok-okozati összefüggést a dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
1.2.5. A gazdasági válság hatása
(345)
Több fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a gazdasági válság okozta, amely a felhasználó ágazat keresletében hirtelen visszaesést eredményezett (ilyen volt a gépjárműipar és a szélenergia piac).
(346)
A kínai kormány számos uniós gyártóra hivatkozott, mint a European Owen Corning Fibreglass SPRL (a továbbiakban: EOCF) 2010-es pénzügyi kimutatása, amely szerint: „Ez a csökkenés részben azzal magyarázható, hogy ez a tevékenység nagyban függ a szélenergia piacától, amelynek folytatódott a visszaesése e piac szereplőinek új projektek finanszírozásával kapcsolatos nehézségei miatt”, a Lanxess 2011-es pénzügyi kimutatása pedig kifejti, hogy: „A kínai behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a LANXESS képes volt emelni értékesítési árait. 2011 második felében azonban a 2010-es évhez képest 16 %-os csökkenést regisztráltunk a lefelé tartó gazdasági trend miatt”, míg az EOCF 2012-es pénzügyi kimutatásai szerint a 2012-es forgalom „főleg a folytatódó gazdasági válságnak tudható be, amely nem tette lehetővé számukra, hogy teljes kapacitáson működjenek”.
(347)
Valóban megfigyelhető 2010 és 2011 között az üvegszálból készült termékek uniós felhasználásának 3 %-os visszaesése. A vizsgálati időszak végére azonban az uniós felhasználás ismét 6 százalékponttal nőtt.
(348)
Az arra való hivatkozás, hogy az egyik vállalatnak a 2010-es évhez képest 16 %-kal kellett csökkentenie az árait 2011 második felében, csak részben ad képet a 2011-es helyzetről. A vizsgálat az egységárak 8 %-os növekedését tárta fel a teljes 2011-es évben (2010-hez viszonyítva).
(349)
Ezenfelül míg az uniós gazdasági ágazat 2010-ben és 2011-ben még nyereségesen működött, ezt követően veszteséges lett, ami egybeesett a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal növekedésével, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(350)
A 2010 és 2011 közötti gazdasági visszaesést úgy lehet tekinteni, mint ami hozzájárult az unós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásához. A gazdasági visszaesés azonban nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat veszteségességét 2012-ben és a vizsgálati időszakban. A legnagyobb veszteség csak a gazdasági visszaesést követően következett be egy olyan időszakban, amikor a felhasználás ismét növekedett.
(351)
Az Owens Corning 2011-es állítását illetően, fontos megjegyezni, hogy az az EOCF-től származik, amely az Owens Corning kereskedelmi egysége annak valamennyi európai és közel-keleti üzletére vonatkozóan. A hasonló terméken felül az EOCF ebben az időszakban értékesített nem szőtt termékeket, szöveteket, tetőfedésre használt termékeket (zsindelyt) és szigetelésre használt termékeket is, amelyekre nem terjedt ki a vizsgálat hatóköre. Ez az állítás tehát nem konkrétan a hasonló termékre vagy az uniós piacra vonatkozik.
(352)
Az Owens Corning 2012-es állítását illetően, az konkrétan az EOCF egyik üzemében gyártott szövetének üzletágára vonatkozik. Mivel ezek a szövetek nem tartoznak a hasonló termékek közé, ez az állítás nem releváns.
(353)
A fenti körülmények miatt a gazdasági visszaesés hátrányosan érinthette az uniós gazdasági ágazatot, ám nem olyan mértékben, hogy az befolyásolhatta volna az ok-okozati összefüggést a dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
1.2.6. A KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal versenyképessége
(354)
Több fél állította, hogy inkább az uniós gazdasági ágazatnak a kínai exportáló gyártók által alkalmazott korszerű technológiához képest elavult technológiája okozta a kárt, mint az érintett termék dömpingelt és támogatott behozatala.
(355)
A vizsgálat azonban megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat szintén korszerűsítette termelési folyamatait. Ezért azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat technológiájának állapota befolyásolhatja az ok-okozati összefüggést a dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, el kell utasítani.
1.2.7. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára
(356)
Több fél azt állította, hogy a kárt az uniós gazdasági ágazat önmagának is okozhatta, mivel i. az uniós gyártók által 2014-ben kínált árak alacsonyabbak voltak az ilyen felek által a kínai exportáló gyártóktól kapott áraknál, mivel ii. a kérelmezők által az elmúlt években tett beruházások ellentmondanak a kárnak, hiszen a nagy beruházások nehezen összeegyeztethetőek a kárt szenvedett ágazat fogalmával, és nem vezettek az uniós gazdasági ágazat nagyobb piaci részesedéséhez, továbbá iii. a kérelmezők befektethettek a szerkezetátalakításba és kapacitásbővítésbe az üvegszálból készült olyan „rossz” termékek gyártása terén, mint például amelyekre korlátozott a kereslet, és nem a vágott szálak gyártásába, amely esetében a felek szerint nagy kereslet, sőt valójában potenciális ellátási hiány mutatkozott.
(357)
Az uniós gyártók által kínált alacsonyabb árakra vonatkozó első állításokat illetően meg kell jegyezni, hogy ez az állítás a vizsgálati időszak utáni eseményt jelöl, és a 2014-es árszinteket nem lehet figyelembe venni. Ezenkívül mivel a kohók napi 24 órában működnek és nagyon költséges a gyártás lassítása, az uniós gazdasági ágazat úgy próbálta megtartani a piaci részesedését, hogy alacsonyabb árakon értékesített, és így igyekezett továbbra is fedezni állandó költségeinek egy részét.
(358)
Az uniós gazdasági ágazat elmúlt években tett nagy beruházásait illetően, emlékeztetni kell arra, hogy a tőkeintenzív iparágban a kohókat 7-10 évente át kell építeni, a kohók átépítésével kapcsolatos költségek pedig a 8-13 millió EUR-t is elérhetik (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A másik, strukturálisabb, magas befektetési költségek jelentős része a bélések ötvözetfogyasztásához és a bélések ebből következő átépítéséhez kapcsolódik. Ezért ezek a beruházások az ágazat velejárói, és szükségesek a jelenlegi kapacitás fenntartásához. A K+F-fel kapcsolatos beruházások szintén szükségesek a piacon maradáshoz és az ügyfelek igényeinek kielégítéséhez.
(359)
Ami a harmadik állítást illeti, a vágott szálaktól eltérő termékekbe történő állítólagos „rossz” beruházásokra vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy i. az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakításon ment keresztül annak érdekében, hogy képes legyen a termékek széles skáláját kínálni. Nem szolgáltattak arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az ilyen típusú szerkezetátalakítás nem lett volna gazdaságilag életképes, és ii. az elmúlt években a szerkezetátalakítás miatt a vágott szálak megszűnt gyártását áthelyezték volna egy átalakított másik üzembe.
(360)
A kínai kormány azt állította, hogy az uniós gyártók a harmadik országokból származó import készleteit halmozták fel, és idézte az egyik uniós gyártó 2011-es pénzügyi kimutatását, miszerint: „Az árukészletek (21,4 millió EUR 2011. december 31-én) növekednek az év második felében az üzletágunkban tapasztalt globális lassulás miatt, a készlet 75 %-a az Európán kívüli […] csoport(unk) vállalataitól importált késztermékekből áll, a többi részét főleg anyagok és a szövetgyártáshoz szükséges termékek teszik ki”.
(361)
Ennek az uniós gyártónak a 2011-es jelentett készleteiben bekövetkezett növekedést az magyarázza, hogy készleteit annak érdekében töltötte fel, hogy ellássa egyik nem uniós üzemét, ez utóbbi 2012-ben elvégzett kohóátépítése alatt. Nem történt volna behozatal más nem uniós üzemekből, amennyiben ezt a nem uniós üzemben gyártott terméket az Unióban is előállították volna.
(362)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően, a kínai kormány kérte annak tisztázását, hogy az ilyen import a KNK-ból vagy máshonnan származott-e, és mennyi volt a volumene. A mintába felvett uniós gyártók azonban nem vásárolták az érintett terméket a KNK-ból a figyelembe vett időszakban.
(363)
A kínai kormány azt is állította, hogy a kárt az uniós gazdasági ágazat önmagának is okozhatta, mivel a 3B Fibreglass uniós gyártó 2011-ben úgy döntött, hogy helyreállítja a BASF állományát abban az időben, amikor elégtelen volt a termelés. Hivatkoztak a 3B Fibreglass 2011-es pénzügyi kimutatására: „hogy helyreállítsuk BASF állományunkat, és szembenézzünk 2. sz. kohónk hidegben történő javításával”.
(364)
Szokásos üzleti magatartás azonban a készletek bebiztosítása a kulcsfontosságú vevőknek vállalt szerződéses kötelezettségek teljesítése érdekében. Ezenfelül az idézet utal egy tervezett kohójavításra is, amely a készletek felhalmozását teszi szükségessé, hogy képes legyen a vevők ellátására (és 3B vevők felé vállalt szerződéses beszállítási megállapodásainak teljesítésére) a javítás alatt.
(365)
A fentiek fényében azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára befolyásolhatja az ok-okozati összefüggést a dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, ezért el kell utasítani.
1.2.8. Az uniós gyártók exportértékesítései és a piac közelsége érdekében történő áttelepítések
(366)
A kínai kormány azt állította, hogy az állítólagos kárt - amennyiben volt ilyen - a felhasználó ágazatok telephelyeinek áttelepítéséről szóló döntés okozta. Azt is hozzátették, hogy ez nemcsak uniós szinten történik, hanem globális szinten is. A kínai kormány kijelentette, hogy a következő uniós gyártók kiterjesztették termelési tevékenységüket: a P+D Oroszországra és Indiára, a 3B Tunéziára, a PPG a KNK-ra, az Ahlstrom pedig 2011 elején áthelyezte termelését Európából a KNK-ba, hogy jobban kiszolgálja a növekvő szélenergiapiacot Ázsiában, különösen a KNK-ban.
(367)
Mivel az üvegszálból készült termékek számos gyártója multinacionális vállalat, nem meglepő, hogy ezek a vállalatok beruháznak az Unión kívül is, amikor üzleti lehetőség adódik. Az extrakapacitás beruházása az Unión kívül annak céljából történik, hogy kielégítsék a feltörekvő piacok igényeit, valamint azzal a kilátással, hogy nyereséget realizáljanak. Az üzemek ezekben a térségekben történő felállítása valóban beleilleszkedik abba a képbe, hogy közel legyenek ezekhez a vevőkhöz. Az az üzleti döntés, hogy egy üzemet felállítsanak-e az Unión kívül vagy sem, teljesen független attól a ténytől, hogy az uniós gyártókat kár éri-e.
(368)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány megismételte azt az állítását, hogy a nagy tengerentúli beruházások eltávolították a termelést, a munkahelyeket és az exportértékesítéseket az Unióból, és ezért kárt okoztak.
(369)
Ez az állítás nem megalapozott. Az üvegszálból készült termékek gyártói a regionális közelségi modell alapján működnek, ahol az ügyfeleket a saját régiójukban működő üzemben gyártott termékekből látják el. A kapacitásra és foglalkoztatásra vonatkozó mutatókból nem derül ki, hogy a potenciális nagy tengerentúli beruházásokat az uniós tevékenységek kárára hajtották volna végre.
(370)
A kínai kormány azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek csökkenése súlyos hátrányt okozott, amelyről a Bizottság nem készített elemzést.
(371)
A jelenlegi vizsgálatban az uniós gazdasági ágazat (kapcsolatban álló és független vevőknek történő) exportértékesítéseinek súlya az uniós gazdasági ágazat (kapcsolatban álló és független vevőknek történő) összes értékesítéseinek 11 %-a és 13 %-a közötti értéket teszi ki a 2010-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakban. Ehhez hasonlóan, az eredeti dömpingellenes vizsgálat folyamán ez az érték 10 % és 14 % között ingadozott a 2006 és 2009 szeptembere közötti időszakban. Mivel az exportvolumen ingadozása nem jelentős és összhangban áll az előző dömpingellenes vizsgálat exportvolumenével, az exportértékesítések alakulása nem szenvedett súlyos hátrányt, mint ahogy azt a fentiekben állították.
(372)
A fentiek alapján, az uniós gyártók exportértékesítései és a piac közelsége érdekében történő áttelepítések ezért nem járultak hozzá a károkozáshoz, és így nem befolyásolhatják az ok-okozati összefüggést a dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
1.2.9. Euro/USD árfolyam
(373)
A kínai kormány azt állította, hogy a kínai szállítások magukban hordozták a nagyobb logisztikai komplexitással és az árfolyam-ingadozásokkal kapcsolatos kockázatokat, és ezért a vevők vonakodnak attól, hogy nyíltan ilyen kockázatoknak tegyék ki magukat. Az egyik felhasználó kifejtette, hogy a kínai üvegszálból készült termékek árai erőteljesen függnek az Euro/USD árfolyamtól. Mivel a 2000. évtől kezdődően az USD fokozatosan gyengült az EUR-val szemben, ez állítólag befolyásolhatta az ok-okozati összefüggést.
(374)
A 2000. év elején az EUR csakugyan gyengébb volt az USD-hez képest, mint manapság. Meg kell azonban jegyezni, hogy az EUR/USD árfolyam a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt. A figyelembe vett időszakban a mintába kiválasztott uniós gyártók jövedelmezősége azonban jelentősen, 3 %-ról 4 %-ra csökkent. Még ha úgy is lehetne tekinteni, hogy az EUR/USD árfolyam hozzájárult az elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból 2011-től a vizsgálati időszak végéig az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait.
(375)
Ezért az EUR/USD árfolyam nem járult hozzá a károkozáshoz, és nem szüntetheti meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
1.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(376)
Következtetésül, a fenti elemzés megmutatta, hogy a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni. A dömpingelt és támogatott import növekedése által az uniós piacra gyakorolt nyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem volt képes az értékesítési árait a rendes piaci feltételekkel és a rögzített költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A mintába felvett uniós gyártóknak még az ágazat értékesítési árainak csökkentését követően sem sikerült megtartaniuk piaci részesedésüket. Az árcsökkenés a jövedelmezőség rovására ment, amely egy fenntarthatatlan veszteséges helyzethez vezetett.
(377)
A fenti elemzés kellőképpen megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Ennek az elemzésnek az alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból származó dömpingelt és támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében.
(378)
A dömpingelt vagy támogatott importon kívül más ismert tényezőket is értékeltek a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban. Az együttesen, illetve külön-külön is elemzett említett tényezők kapcsán megállapítást nyert, hogy közülük egyik sem befolyásolta a Kínából származó dömpingelt és támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított ok-okozati összefüggést.
(379)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság csak az érdekelt felek érvelését utasította el, ahelyett, hogy megvizsgált volna a dömpingelt behozataltól eltérő valamennyi ismert tényezőt, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak.
(380)
A Bizottság a következő tényezők hatásait vizsgálta meg: egyéb országokból származó import, termelési költség, a felhasználás alakulása, gyártási kapacitás és készletek, gazdasági válság, a KNK-ból származó behozatal versenyképessége, az ágazat önmagának okozott károkozása, az uniós gyártók exportértékesítései és a gyártás áttelepítése, valamint az EUR/USD árfolyam. A vizsgálat nem tárt fel egyéb tényezőket, amelyek befolyásolhatták volna az ok-okozati összefüggést.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(381)
A szubvencióellenes alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapította a sérelmet előidéző támogatás meglétét, vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
(382)
A szubvencióellenes alaprendelet 31. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. A Bizottság kérdőíveket küldött 5 független importőr és 34 felhasználó részére. Végül 2 importőr és 13 felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a meghatározott határidőn belül. Ezenfelül számos felhasználó és a felhasználói szövetség nyújtott be az eljárás későbbi szakaszában olyan leveleket, amelyekben ellenezték, hogy ebben az ügyben bármilyen esetleges intézkedés bevezetésre kerüljön. A kínai kormány és a CCCLA is jelentkezett beadványokkal, amelyben ugyancsak ellenezték, hogy ebben az ügyben bármilyen esetleges intézkedést vezessenek be.
(383)
Az eredeti dömpingellenes vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. Mivel az időközi felülvizsgálat csak a károkozásra korlátozódott, az uniós érdekre vonatkozóan abban az időben tett megállapítások továbbra is érvényesek. Az alábbi elemzés ezért a szubvencióellenes vizsgálatra vonatkozik.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(384)
A meglévő dömpingellenes intézkedések nem vezettek a KNK-ból származó dömpingelt behozatal csökkenéséhez és nem biztosítottak kárenyhítést az uniós gazdasági ágazat számára. A fentiek szerint, az uniós gazdasági ágazat továbbra is jelentős kárt szenved a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozta árerózióból következően. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása. A mintába felvett uniós gyártók helyzetét 2010 és a vizsgálati időszak között elsősorban a nyereségesség + 3 %-ról - 4 %-ra történő csökkenése jellemezte. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több gyártósor bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat az Unióban.
(385)
Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat lefelé tartó tendenciája a nyereségesség terén a KNK-ból származó támogatott, alacsony árú behozatallal folytatott verseny okozta nehézségeiből ered. A szubvencióellenes intézkedések bevezetése ezért várhatóan véget vetne az áreróziónak és a piaci részesedés elvesztésének, és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai kezdenének helyreállni, amely az uniós gazdasági ágazat nyereségességének olyan szintre történő javulását eredményezné, amely szükségesnek tekinthető az ilyen tőkeintenzív ágazat számára.
(386)
Az intézkedések révén az uniós gazdasági ágazatnak minden bizonnyal lehetősége nyílna arra, hogy a vizsgálat során feltárt, kárt okozó dömpinget ellensúlyozza.
(387)
Ezért levonható a következtetés, miszerint a szubvencióellenes vámok kivetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
(388)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy ipari szövetség azt állította, hogy a szigorúbb intézkedések nem hoznának kárenyhítést az uniós gazdasági ágazat számára, mivel a 2011-es eredeti intézkedések nyilvánvalóan hatástalanok maradtak.
(389)
A Bizottság elutasítja ezt az állítást, és a fenti preambulumbekezdésre hivatkozik, amelyben megállapították, hogy az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása.
2. Az importőrök érdeke
(390)
A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, két független vállalat pedig teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységek a két importőr teljes forgalmának csak kis részét teszik ki (kevesebb mint 0,5 %). Mindketten kifogásolták a dömpingellenes intézkedések esetleges szigorítását, mivel álláspontjuk szerint ez az érintett termék KNK-ból történő behozatalának megszűnéséhez vezetne.
(391)
A két importőr által bejelentett import együttesen a KNK-ból származó összes behozatal jelentős részét tette ki a vizsgálati időszakban, és ezért az Unióban működő importőrökre nézve reprezentatívnak kell tekinteni. Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett termék az importőrök teljes forgalmának korlátozott részét teszi ki, az intézkedések bevezetése nem lesz jelentős negatív hatással az uniós importőrök általános érdekeire.
3. A felhasználók érdeke
(392)
A hasonló terméket számos iparágban használják, így pl. a gépjárműipar, a szélenergia turbinák, a hajózás, a közlekedés, a légtéri és infrastrukturális alkalmazások területén. Különböző típusú felhasználók működtek együtt, amelyek az ágazati hovatartozásuk szerint csoportosultak az alábbiak szerint: burkolószövet-gyártók, kompozit anyagok gyártói, multiaxiális szövetek készítői és szélturbinagyártók. Ez lehetővé tette a Bizottság számára, hogy értékelje a szigorúbb intézkedések hatását a különböző típusú felhasználókra vonatkozóan.
(393)
Az együttműködő felhasználók az érintett termék mintegy 13 %-át szerezték be a KNK-ból a vizsgálati időszak során. Ennek megfelelően a hasonló termék nagy részét más forrásokból - például a harmadik országokból és az uniós gazdasági ágazatból -szerezték be. Közülük csak néhányan vásároltak kizárólagosan a KNK-ból érkező érintett terméket.
(394)
A feldolgozó iparágak széles köre használja a hasonló terméket, és azok méretükben is különböznek, a nemzetközi vállalatoktól a kkv-kig. A vizsgálat során benyújtott információból kitűnik továbbá, hogy az uniós felhasználók ágazata jelentős számú munkavállalót foglalkoztat, amely a becslések szerint 100 000 főt tesz ki, habár e tekintetben nem nyújtottak be átfogó és megbízható adatokat.
3.1. Az intézkedések lehetséges hatásai a felhasználók nyereségességére
(395)
A kitöltött kérdőíveken megadott válaszok alapján általánosságban elmondható, hogy az üvegszálból készült termékeket felhasználó ágazat helyzetét viszonylag kedvezőnek ítélték meg. Az együttműködő felhasználók többsége a figyelembe vett időszak folyamán nyereséget jelentett az érintett termék felhasználásával gyártott termékeinek értékesítésével kapcsolatosan. Míg csupán néhány felhasználó számolt be a tevékenységéből származó veszteségről a vizsgálati időszakban, a többiek nyeresége 2 % és 22 % között mozgott. Következésképpen a felhasználói ágazat még a jelenlegi intézkedések mellett is továbbra is képes volt arra, hogy nyereséget termeljen.
(396)
A benyújtott adatok alapján felhasználói hatásvizsgálatot végeztek el az egyes felhasználói csoportokra vonatkozóan.
(397)
A vizsgálat feltárta, hogy a különféle felhasználói ágazat jellemzőitől függően, az a képesség, hogy a vám emelését áthárítsák a vevőikre, különböző, és így a vámemelés hatása a haszonkulcsra is különböző lesz az egyes felhasználói ágazatok tekintetében.
(398)
Összefoglalva, az összetett intézkedések bevezetése a felhasználók nyereségének kevesebb mint egy százalékpontos csökkenését eredményezné a felhasználói ágazat túlnyomó többségénél, kivéve a multiaxiális szövetet gyártó ágazat. Ez utóbbinál az előállítási költségekben az érintett termék aránya magasabb, mint a többi vizsgált felhasználói ágazat esetében. Így ezeket a felhasználókat ez jobban érinti, mint a többi vizsgált felhasználót.
(399)
A fenti elemzés alapján nagyon valószínű, hogy a felhasználók a vegyiparban, a kompozitok és a szélturbinák ágazatában képesek lehetnek a költségek emelkedését részben vagy teljes mértékben beépíteni. Továbbá arra is képesek lehetnek, hogy a megemelt költségeik egy részét áthárítsák vevőikre. Ebből a szempontból a szélturbinagyártásban tevékenykedő egyik nagyobb felhasználó megjegyezte, hogy egyetért a vizsgálat következtetéseivel, és be fogja építeni a vámokat.
(400)
A nyereségre vonatkozóan ez az összességében korlátozott hatás azt is jelenti, hogy a foglalkoztatást a felhasználói ágazat szintjén nem fenyegeti a vámok javasolt emelése olyan mértékben, mint ahogyan azt több felhasználó állította.
(401)
Mindenesetre, az esetleges negatív hatásokat csökkentené, ha a felhasználók továbbra is hozzáférnének a harmadik országokból származó behozatalhoz. Az intézkedések bevezetése nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a felhasználók különböző beszállítóktól szerezzenek be termékeket.
(402)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több felhasználó azt állította, hogy a felhasználók érveit csak a minőségi nyilatkozatok alapján utasították el. Azt is állították, hogy a haszonkulcsuk csökkenése sokkal magasabb az egy százalékpontnál, mint az a fenti (398) preambulumbekezdésben áll, különösen amikor egyedi termékalapon veszik figyelembe.
(403)
Ezeket az állításokat a következő okokból elutasítják. A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján, a Bizottság részletes számításokat végzett az intézkedések szigorításának a felhasználók nyereségességére gyakorolt mennyiségi hatásának értékelésére. Az érintett terméket felhasználó ágazatok heterogének és nagy különbséget mutatnak a következő szempontokból: méretük (a kkv-któl a multinacionális vállalatokig), függőségük az érintett terméktől, végtermékük alkalmazása és vevőkörük (kisvállalattól nagyvállalatig, értékesítések az Unióban szemben az exportértékesítésekkel). A fenti (398) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a Bizottság elismeri, hogy az intézkedések egyes felhasználói szegmenseket jobban érintenek majd, mint másokat. Az együttműködő felhasználók által benyújtott adatok alapján a KNK-ból származó felhasznált érintett termék aránya igen korlátozott volt (kevesebb mint 13 % - lásd a (393) preambulumbekezdést). Ezenfelül a KNK-ból származó érintett termék aránya a teljes előállítási költségek között átlagosan szintén korlátozott volt, azaz kevesebb mint 4 %. Ez utóbbi azonban jóval magasabb a vizsgált multiaxiális szövetet gyártó ágazat esetében. A vámok megemelésének hatását azon feltételezések alapján számították ki, hogy a KNK-ból hasonló volumenű üvegszálat fognak vásárolni, mint amelyet a vizsgálati időszakban jelentettek, és a kínai behozatal árai mintegy 30 %-os vám hatálya alá esnek majd, akkor is, ha a kínai exportáló gyártók túlnyomó többségére alacsonyabb vámok vonatkoznak majd. E feltételezések alapján a számítások azt mutatták, hogy - átlagosan valamennyi együttműködő felhasználóra vonatkozóan - a KNK-ból származó érintett termék áremelésének a nyereségességre gyakorolt hatása kevesebb lesz egy százalékpontnál, amint az a fentiekben áll.
3.2. Felcserélhetőség hiánya
(404)
Számos felhasználó azt állította, hogy a felhasználói iparág számára szükséges üvegszálból készült termékeket nem lehetséges előre gyártottan megvásárolni. A szállítóknak ehelyett hosszú és összetett minősítési folyamaton kell átesniük, amely 6-12 hónapig is eltarthat, a siker pedig nem biztosított. Ennélfogva a vámok fizetésének elkerülése érdekében történő szállítóváltás költséges, rövid távon lehetetlen, műszaki szempontból pedig kockázatos lenne.
(405)
E tekintetben a Bizottság elismeri, hogy egyes alkalmazásokban az érintett termék tulajdonságai valóban hosszadalmas, vizsgálatra is kiterjedő minősítési folyamathoz vezethetnek. Mindazonáltal a számos felhasználótól érkezett észrevételek fényében jelenleg a legtöbb esetben több forrás is elérhető. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy a felhasználóknak általában több ellátási opciójuk van szükségmegoldásként, és gyakran folyamodnak több beszállító termékéhez annak érdekében, hogy ne függjenek egyetlen beszállítótól. Emlékeztetni kell arra is, hogy az intézkedéseknek nem az a céljuk, hogy egyes szállítóktól megtagadják az uniós piachoz való hozzáférést, hiszen minden javasolt intézkedés célja a tisztességes kereskedelem helyreállítása és a torzult piaci helyzet kiigazítása.
(406)
Ezért valószínűtlen, hogy az intézkedések bevezetése a KNK-ból származó érintett termékre a felhasználói ágazat nyersanyagellátásának átmeneti leállását eredményezi majd.
3.3. Az önköltségi árak növekedésének átháríthatatlansága és a nem uniós feldolgozott termékek által támasztott nagyobb verseny
(407)
Több felhasználó jelezte, hogy éles versenyhelyzet alakult ki a nem uniós gyártók részéről, és így nem lennének képesek az érintett termék árának emelkedését áthárítani a vevőikre, ami így az értékesítési lehetőségek elvesztéséhez vezetne. Figyelemmel a felhasználó vállalatok sokféleségére, az, hogy képesek-e vevőikre hárítani az esetleges áremelkedéseket, a felhasználók különböző típusainál eltérőek lesznek. A felhasználók által a kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatok alapján azonban feltételezhető, hogy még ha egy adott felhasználó képtelen lenne is áthárítani az önköltségi árak növekedését, a legtöbb esetben a forgalmát és nyereségességét ez csak korlátozott mértékben érintené.
(408)
Több felhasználó kifejezte aggályait, hogy a szubvencióellenes vámok bevezetése versenyhátrányt okoz az olyan, nem uniós beszállítókkal szemben, amelyek nem tartoznak az intézkedések hatálya alá. A felhasználók azt állították, hogy versenyben állnak a KNK-ból származó behozatallal az értékesítési piacokon. Az összesített intézkedések bevezetése tovább súlyosbítaná ezt a versenyhelyzetet. E körülmények fényében azzal érveltek, hogy nem lehetne áthárítani a nyersanyag-áremelés hatását a vevőkre. Azt állították továbbá, hogy ez a termelés Unión kívülre történő áttelepítéséhez vezetne, amely a munkahelyek jelentős számának megszűnését indítaná el.
(409)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése megnövelheti a versenyt, nem indokolhatja az intézkedések igazolt esetben való bevezetésének elmulasztását. Ezek a vizsgálatok konkrét termékre vonatkoznak. Bármely felhasználói ágazat teljes mértékben jogosult az uniós kereskedelmi joghoz folyamodni, és dömpingellenes vizsgálatot kérni a termékei vonatkozásában. Ezenfelül a vállalatok helyszínválasztásra vonatkozó döntései számos tényezőtől függnek. Nem valószínű, hogy az áttelepítésre vonatkozó döntés kizárólag az egyik nyersanyagra kivetett vám függvénye.
(410)
Több fél azt állította, hogy az uniós gyártók külföldi tulajdonban álló globális vállalatok, a kompozit anyagokat előállító ágazat legtöbb vállalata azonban helyi tulajdonban álló kis- és középvállalat. Ezek a kkv-k azt állították, hogy a vámok emelése munkahelyek megszűnését fogja elindítani. A CCCLA is azt állította, hogy munkahelyek szűnnek meg az Unióban, amennyiben a felhasználók áttelepítik termelésüket a vámok emelése miatt. Ezenkívül az egyik felhasználó azt is kifejtette, hogy a felhasználók általi bármely áttelepítés az uniós ipari ágazat esetében alacsonyabb értékesítésekhez is vezet.
(411)
A Bizottság az Unióban minden munkahelyet egyaránt fontosnak tart, tekintet nélkül a vállalat tulajdonjogára és méretére. E szempontokat illetően a Bizottság a (400) és (403) preambulumbekezdésekre hivatkozik. Ezenfelül a Bizottság úgy véli, hogy az áttelepítéssel, a munkahelyek esetleges megszűnésével és az uniós gazdasági ágazat alacsonyabb értékesítéseivel kapcsolatos állítások spekulatívak és megalapozatlanok.
(412)
Több fél azt állította, hogy a termékeket jelenleg az Unióban állítják elő a globális piac számára, versenyben a harmadik országokkal. Az egyik felhasználó kifejtette, hogy behozhatja az érintett terméket aktív feldolgozási rendszer keretében a dömpingellenes vámok fizetése nélkül, amennyiben az általuk gyártott készterméket azután az Unión kívülre exportálják. Ennek azonban az az eredménye, hogy ez a felhasználó versenyképesebb árakat tud kínálni a nem uniós vevőinek, mint az uniós vevői számára.
(413)
A felhasználók valóban igénybe vehetik az érintett termék behozatalához az aktív feldolgozási rendszert a dömpingellenes vámok fizetése nélkül, amennyiben az általuk gyártott készterméket azután az Unión kívülre exportálják. Ez azonban nem változtat a Bizottság e vizsgálat során tett következtetésein.
3.4. Kínálathiány
(414)
Az egyik felhasználó kifejtette, hogy az uniós gazdasági ágazat nincs abban a helyzetben, hogy teljes mértékben kielégítsen bizonyos típusú nagy megrendeléseket a személyre szabott üvegszálból készült termékekből. Ez a felhasználó továbbá azt is elmondta, hogy valószínűleg a korlátozott uniós termelési kapacitás miatt egyetlen uniós gyártó sem lenne hajlandó a kapacitásának nagy részét egyetlen vevő ellátásának szentelni. Egy másik felhasználó szerint nincs túlkínálat a vágott szálakból, és a KNK kizárása az uniós piacról jelentős ellátási problémákhoz vezetne az uniós piacon, különös tekintettel a kereslet növekedésére. A kínai kormány idézi a 3B uniós gyártót, miszerint 2002 óta nem telepítettek új olvasztókapacitást az ágazatban, és a piaci igények kielégítése érdekében további 200 000 tonna termelési kapacitásra van szükség.
(415)
E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy a szubvencióellenes intézkedések célja az uniós gazdasági ágazatra káros hatással járó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok orvoslása és a tényleges versenyhelyzet visszaállítása az uniós piacon, nem pedig a behozatal megszüntetése. A javasolt intézkedések nem az uniós piac kínai exportáló gyártók előtt - akár kárt nem okozó árak mellett - történő lezárását célozzák, ezért pedig továbbra is megengedik a KNK-ból érkező vágott szálak, valamint üvegszálból készült termékek behozatalának folyamatos jelenlétét az uniós piacon.
(416)
Az uniós gazdasági ágazat a vágott szálak esetleges kínálathiányának pótlására irányuló képességével kapcsolatban, az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának jelenlegi szintje az uniós gazdasági ágazat további termelését teszi lehetővé.
(417)
A vágott szálakat, csakúgy mint az érintett termék bármely más terméktípusát, be lehet hozni az Unóba olyan harmadik országokból, mint például Malajzia.
(418)
Ezenfelül a kínai üvegszálból készült termékek gyártói üzemeket hoztak létre az Unióhoz közelebb (Egyiptom és Bahrein) az uniós piac ellátási bázisaként.
(419)
A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a vágott szálak kínálathiányát az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásnak bővítésével, más forrásországokból származó behozatallal, valamint az KNK-ból érkező, kárt nem okozó árak melletti behozatallal lehet kezelni.
(420)
A fentiek alapján úgy ítélhetjük meg, hogy az összetett intézkedések bevezetésének átfogó hatása az uniós feldolgozó ágazatra korlátozott, és nem haladná meg az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatást.
(421)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően, az egyik ágazati szövetség kifejtette, hogy nehezen érthető, miért vannak az uniós gyártóknak kihasználatlan kapacitásaik, miközben az uniós piacon hiány van az üvegszálból, és annak ára is emelkedik. Több fél megismételte azt az állítását, hogy amennyiben az uniós gyártók további intézkedéseket vezetnek be, az kínálathiányt idéz elő.
(422)
A figyelembe vett időszakra vonatkozóan a vizsgálat nem tárt fel kínálathiányt. A fentiek értelmében az esetleges jövőbeni kínálathiányt illetően, a Bizottság úgy véli, hogy a vámok emelése nem akadályozza a KNK-ból és a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatalt.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(423)
A fentiek alapján várhatóan az összetett intézkedések bevezetése lehetőséget biztosít az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a magasabb értékesítési árak és nagyobb piaci részesedés révén javítsa helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd az uniós gazdasági ágazat és szállítói által várható előnyök.
(424)
Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólna.
(425)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy a javasolt intézkedések következményeit alábecsülték. Azt állítják, hogy a Bizottság nagyobb hitelt ad az üvegszálból készült termékek gyártói közül egy kis csoport állításainak, mint egy főleg kis- és közép méretű albeszállítókból álló sokkal nagyobb, bár szétaprózottabb csoport ellenállásának, amelynek nem volt valós lehetősége arra, hogy ugyanazzal az erővel reagáljon.
(426)
Ezeket az állításokat el kell utasítani, mivel bőséges lehetőség állt a felhasználók rendelkezésére, hogy a vizsgálat folyamán jelentkezzenek. Sokan közülük így tettek, és adataikat alaposan megvizsgálták és figyelembe vették. Valamennyi érdekelt fél figyelmet kapott a vizsgálat során.
G. A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES ÉS SZUBVENCIÓELLENES INTÉZKEDÉSEK
(427)
A Bizottság támogatással, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján végleges intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt és támogatott behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(428)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(429)
A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az eredeti vizsgálat során 5 %-os célnyereséget alkalmaztak.
(430)
Az APFE 10-12 %-os célnyereséget kérelmezett. Az APFE érvelése szerint az elemzéshez használt célnyereségnek figyelembe kell vennie, hogy egy ilyen fokozottan tőkeintenzív ágazatnak kielégítő mértékű, a befektetők által elvárt ROCE-mutatót (lekötött tőke megtérülése) kell elérnie. Az APFE hivatkozott a Stern Business School of New York University jelentésére is, amely kiszámolta a súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC), összeadva a saját tőke és a kölcsöntőke költségét különféle ipari ágazatokra vonatkozóan (43). A Stern jelentésben szereplő számítások szerint az átlagos WACC érték 8,3 % és 8,4 % közötti az üvegszálból készült termékek ágazatára vonatkozóan. Az APFE továbbá arra is hivatkozott, hogy a kínai szolárüveg-ügyben 8,3 %-os haszonkulcsot alkalmaztak (44). Továbbá azt is állították, hogy mivel a saját tőke és a kölcsöntőke költsége valamennyivel magasabb az Unióban, mint az USA-ban, az Unióra vonatkozó ráta kissé magasabb lenne és a 10 % és 12 % közötti tartományban helyezkedne el.
(431)
A figyelembe vett időszak folyamán ténylegesen elért haszon nem használható, mivel még mindig jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal érkezett a KNK-ból a jelenlegi hatályos vámok ellenére.
(432)
A KNK-ból származó szolárüveg-ügyben a 8,3 %-os célnyereséget alkalmazták, mivel ez volt a mintába felvett uniós gyártók által elért nyereségének átlaga 2010-ben, amikor az érintett termék behozatala még alacsony szintű volt, és ezért még nem torzíthatta a szokásos versenyfeltételeket (azaz a nyereséget még nem érintette a dömpingelt behozatal).
(433)
Miközben vitathatatlan, hogy az uniós gazdasági ágazat fokozottan tőkeintenzív ágazat, az APFE nem tudta kimutatni, hogy a Stern jelentés WACC-on alapuló célnyeresége megfelel az alkalmazandó tesztnek. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította.
(434)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően, az APFE azzal érvelt, hogy a célnyereséggel kapcsolatos megállapításokat felül kellene vizsgálni, mivel az uniós gazdasági ágazat képes 5 %-on felüli nyereségszintet elérni az olyan terméktípusokkal kapcsolatosan, mint a nedves használatú vágott szálak a nem szőtt textíliák számára, valamint a nedves használatú vágott szálak a gipsz számára, ahol tisztességes versenyt folytathatnak a harmadik országokból származó behozatallal, és ahol nem kell a dömpingelt és támogatott kínai üvegszálból készült termékek keltette agresszív áralákínálással szembenézniük.
(435)
Az előző vizsgálatban 5 %-os célnyereséget alkalmaztak. A megváltozott piaci körülményekre vonatkozó megalapozott érvek hiányában, amelyek a magasabb célnyereséget indokolnák, a Bizottság továbbra is fenntartja e célnyereséget.
(436)
Ezenfelül, minthogy a nedves használatú vágott szálakat, mint az érintett termék bármely más terméktípusát, erősítő anyagként használják, a nedves használatú vágott szálaknak korlátozott az eltarthatóságuk és magasabb szállítási költségekkel járnak a víztartalmukból adódó nagyobb súlyuk miatt (lásd a (63) preambulumbekezdést). A nedves felhasználású vágott szálakat sokkal alacsonyabb mennyiségben hozzák be az Unióba, mint a többi üvegszálból készült terméket. A haszonkulcs ezen egyetlen terméktípus esetében ezért nem reprezentatív az érintett termékre vonatkozóan.
(437)
A Bizottság ezt követően a mintába felvett kínai exportáló gyártóknak a súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
(438)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó azt állította, hogy bizonyos pontatlanság merült fel három termékkód CIF-értéke esetében.
(439)
Ellenőrzés után a Bizottság kiigazította az érintett CIF-értékeket, amely némi változáshoz vezetett ezen exportáló gyártó esetében az áralákínálás és az áralákínálási különbözet számításában.
(440)
Ennek eredményeként a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Jushi Csoport
24,8 %
Jiangsu Changhai Csoport
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
26,1 %
(441)
Az egyik felhasználó azt állította, hogy valamennyi tény ugyanaz maradt, és ezért a Bizottság kizárólag abban az esetben vonhat le olyan következtetést, miszerint az a KNK-ból származó behozatal okozta állítólagos kár súlyosbodott, ha más módszert alkalmaz a kárkülönbözet kiszámításához, mint az eredeti vizsgálatban.
(442)
A tények azonban nem maradtak ugyanazok. Ezért az eredeti vizsgálat módszerének a jelenlegi kárkülönbözet kiszámításához való alkalmazása más eredményhez vezetne, tekintettel az olyan alapul vett adatokra, mint a költségek, árak és veszteségek.
(443)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó felvetette, hogy milyen megváltozott körülmények indokolják a kárkülönbözet termékkód-alapú kiszámítását az eredeti vizsgálatban alkalmazott átlagárak egyszerű összehasonlításával szemben.
(444)
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi vizsgálat alapvető módszerei azonosak az eredeti vizsgálatban alkalmazottakkal. Mintavétel alkalmazására került sor, és az összehasonlításokat az azonos jellegű tételek összevetése alapján végezték. A kárkülönbözet termékkód-alapú kiszámítása részletesebb és pontosabb számítást tett lehetővé, azonban ez tekinthető változásnak a módszerekben.
(445)
Ugyanez az exportáló gyártó kifejtette, hogy az üvegszálból készült vágott szál és szövedéke beletartozik az érintett termékbe, a kárkülönbözet kiszámítása azonban nem tükrözi a vágott szálra és szövedékére vonatkozó termékkódot. Az exportáló gyártó megkérdőjelezte, hogy i. az uniós gyártók nem gyártottak többé vágott szálat és szövedékét, és arra volt kíváncsi, hogy ii. miért tűnt úgy, hogy a Bizottság a múltban minden nehézség nélkül talált helyettesítő terméket a fő terméktípusnak a kárkülönbözet kiszámításához, még akkor is, ha nem volt pontos egyezés a termékkód alapján.
(446)
Az érintett termék valójában magában foglalja a vágott szálat és szövedékét és az uniós gyártók (jogalanyai) közül egyesek ilyen szövedékeket állítanak elő. A mintába felvett uniós gyártók olyan típusú szövedéket gyártottak, amelyet nem importáltak a KNK-ból a vizsgálati időszak folyamán. Általánosságban azonban a termékkód-egyezés magas volt, és így nem volt szükség helyettesítő termékek igénybevételére.
(447)
Ezenkívül ez az exportáló gyártó arra volt kíváncsi, hogy i. miért volt szükség a kereskedelmi szint kiigazítására és az uniós gyártók jelenleg kinek értékesítik termékeiket, valamint ii. a kínai értékesítésekre vonatkozóan miért nem vették figyelembe a kárkülönbözetben az uniós raktárba szállítási és a raktározási költségeket.
(448)
A mintába felvett uniós gyártók értékesítései túlnyomóan közvetlenül a végfelhasználókhoz történnek. A mintába felvett kínai exportőrök esetében azonban ez nem így volt. Több értékesítés történt forgalmazókon vagy egyéb köztes értékesítési csatornákon keresztül. Ezért az árak jobban összehasonlíthatónak bizonyultak, ha valamennyi értékesítést a végfelhasználói értékesítés szintjére hozunk. A szabványos módszerek szerint az alákínálás kiszámításához figyelembe veszik a behozatal utáni költségeket, míg a kárkülönbözet a kínai exportértékesítések CIF-értékén alapul.
(449)
Az exportáló gyártó azt is felvetette, hogy a jelenlegi dömpingellenes vámokat miért nem foglalták bele a kárkülönbözetbe, míg a vám belefoglalása a CIF-értékbe konzisztens lenne az alkalmazott áralákínálási módszerekkel.
(450)
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet e rendelet szerint tükrözi a kár megszüntetéséhez szükséges teljes különbözetet. Amennyiben a jelenlegi dömpingkülönbözetet bele foglalták volna a kárkülönbözetbe, csak a kár megszüntetéséhez szükséges részleges különbözetet kaptuk volna meg.
(451)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy mivel a Jiangsu Changhai csoport nem működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során (lásd a fenti C.2.1. szakaszt), a Jiangsu Changhai csoport exportáraival kapcsolatos információk nem voltak megbízhatóak, és ezért azokat nem kellene figyelembe venni a kárkülönbözet kiszámításához. A panaszos azzal érvelt, hogy a csoport exportárai hibásak lehetnek amennyiben azokat a vállalat termelési költségeinek alapján állapították meg, amelyeket nem ellenőriztek megfelelően, mivel a vállalat nem működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során. A csoport exportárait inkább a tények alapján kellene megállapítani a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(452)
A fenti (92) preambulumbekezdés szerint a csoporton belül az érintett terméket nem az a vállalat exportálta, amely félrevezető információkat szolgáltatott, hanem csak az OCH. Ez utóbbi azonban teljes mértékben együttműködött mindkét vizsgálatban, és megbízható információkat szolgáltatott a csoport exportárairól (pl. számlákat nyújtott be, melyeket a Bizottság a helyszínen ellenőrzött). A Bizottság nem lát okot arra, hogy kétségbe vonja a szóban forgó csoport exportárait. A kárkülönbözet kiszámítása a ténylegesen ellenőrzött exportárak alapján történt - az értékesítési számlák szerint -, függetlenül attól, hogy azokat hogyan határozták meg és alapul vették-e a vállalat valamely termelési költségét. Emiatt ezt az állítást elutasították.
2. Végleges intézkedések
(453)
A szubvencióellenes vizsgálatot a dömpingellenes intézkedéseknek a károkozásra vonatkozó szempontjaira korlátozódó felülvizsgálatával párhuzamosan folytatták le. Tekintettel az alacsonyabb vám elvének alkalmazására, valamint arra, hogy a végleges támogatási hozamok alacsonyabbak a kár megszüntetéséhez szükséges szintnél, a Bizottságnak, a szubvencióellenes alaprendelet 15. cikke értelmében, a megállapított végleges támogatási hozamok mértékével megegyező végleges kiegyenlítő vámot, majd ezt követően végleges dömpingellenes vámot kell kivetnie, legfeljebb a vonatkozó kár megszüntetéséhez szükséges mértékben.
(454)
E módszer és a tényállás alapján - különös tekintettel arra a tényre, hogy az intézkedéseket a kárkülönbözet korlátozza -, a Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben nem merül fel a kétszeres értékelés kérdése.
(455)
A kínai exportáló gyártók részéről fennálló együttműködés magas fokára tekintettel a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy a vizsgálatokban együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozták meg. A „minden más vállalatra” érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálatok során nem működtek együtt.
(456)
Az I. mellékletben felsorolt, a mintába felvett többi nem együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó végleges vámtétel a mintába felvett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra, annak a csoportnak a kizárásával, amelyhez a 28. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó exportáló gyártó tartozik.
(457)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó egyéni elbánást kérelmezett a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében, továbbá kérelmezte a jogosultságot egyéni dömpingkülönbözet kiszámítására.
(458)
Mivel azonban a részleges időközi felülvizsgálat csak a kárra korlátozódott, a korábbi dömpingellenes vizsgálatban meghatározott dömpingkülönbözet nem változott. Az egyéni dömpingkülönbözet iránti kérelmet ezért elutasították.
(459)
A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:
Kínai exportőr
Dömpingkülönbözet (az eredeti vizsgálatban meghatározott)
Támogatáskülönbözet
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Kiegyenlítő vám
Dömpingellenes vám
Jushi csoport
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai csoport
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Egyéb együttműködő vállalatok
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Valamennyi egyéb vállalat vámtételei
10,3 %
19,9 %
(460)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes és szubvencióellenes vámtételt a szóban forgó vizsgálatok megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálatok során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Azok az importált termékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak - ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is -, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(461)
Amennyiben a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, kérheti ezen egyedi vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (45). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalat jogosultságát a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(462)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
3. Kötelezettségvállalás
(463)
Az egyik kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás magában foglalta a minimális importárat az érintett termék számos fő terméktípusára és altípusára vonatkozóan.
(464)
A Bizottság úgy véli, hogy az érintett terméknek nagyszámú altípusa és fajtája létezik, amelyek árai között jelentős, akár 700- %-os különbségek lehetnek. Ezért nagy a keresztkompenzáció kockázata. Egy terméktípuson belül az árak szintén akár 550 %-os tartományban mozoghatnak, a termék altípusaitól függően. Továbbá a kínai exportáló gyártó által javasolt különböző minimális importárak jóval a kárt nem okozó árak alatt voltak, és ezért nem szüntetnék meg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.
(465)
A fentiek alapján nem lenne lehetséges pontosan megkülönböztetni anélkül, hogy minden egyes behozatali tranzakciót külön elemeznénk annak meghatározása érdekében, hogy a termék a minimális importár melyik csoportjába esik, így a nyomon követés rendkívüli terhet jelentene, sőt esetleg kivitelezhetetlen is lenne.
(466)
Ezenfelül a vállalat olyan egyéb termékeket is exportál az Unióba, amelyek nem esnek az intézkedések hatálya alá. Ennek megfelelően kártérítésre vonatkozó kockázat áll fenn, ha ezeket a termékeket ugyanannak a vevőnek értékesítik. Egyes uniós vevők olyan kapcsolatban álló vállalatok, amelyek kereskedelmet folytatnak az Unión kívüli más kapcsolatban álló vállalatokkal. Ezek a komplex kereskedelmi és üzleti kapcsolatok a keresztkompenzációval kapcsolatos további potenciális kockázatokat idéznek elő.
(467)
A fentiek alapján a kötelezettségvállalásra vonatkozó ajánlatot a Bizottság elutasította.
(468)
Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és a 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges kiegyenlítő vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
10,2
Minden más vállalat
10,3
A999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni kiegyenlítő vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy „a minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
A 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikke helyébe a következő szöveg lép:
(1)
Végleges dömpingellenes kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
(2)
Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
15,9
Minden más vállalat
19,9
A999
(3)
A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy „a minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(4)
Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.