РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/494 HATÁROZATA
(2014. július 9.)
a Szlovénia által az Adria Airways d.d. részére odaítélt SA.32715 (2012/C) (korábbi 2012/NN) (korábbi 2011/CP) számú intézkedésekről
(az értesítés a C(2014) 4543. számú dokumentummal történt)
(Csak a szlovén nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a Bizottság az SA.32715 (2012/C) (korábbi 2012/NN) (korábbi 2011/CP) számú támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás megindításáról szóló határozatára (1),
miután az érintett feleket az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezekre az észrevételekre,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
Szlovénia 2011. március 11-én az ugyanezen a napon iktatott, 5628. számú SANI közleménnyel bejelentette a Bizottság számára az Adria Airways d.d. (a továbbiakban: Adria vagy vállalat) számára az állami kezességvállalás és 6,2 millió EUR összegű kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott megmentési célú támogatást.
(2)
A szlovén hatóságok 2011. március 31-én és 2011. április 12-én levélben kiegészítő információkat nyújtottak be. A Bizottság 2011. április 29-én levélben hiánypótlásra kérte fel a szlovén hatóságokat, ám erre válasz nem érkezett. 2011. július 13-án a szlovén hatóságokkal és a tanácsadóikkal való megbeszélésen tájékoztatták a Bizottságot, hogy a megmentési célú támogatás a vállalat kedvezőtlen pénzügyi helyzetét figyelembe véve nem elegendő, és Szlovénia 50 millió EUR összegű készpénzben történő tőkeinjekciót tervez nyújtani az Adria számára. Szlovénia 2011. augusztus 1-jén visszavonta a megmentési célú támogatás bejelentését.
(3)
A Bizottság, miután tájékoztatást kapott arról, hogy Szlovénia ennek ellenére 2011. szeptember 30-án végrehajtotta a fent említett tőkeinjekciót, úgy határozott, hogy hivatalból folytatja az előzetes vizsgálatot, és 2011. szeptember 12-én, 2011. november 28-án és 2012. április 17-én kelt leveleiben további információt kért, amely levelekre a szlovén hatóságok a 2011. október 11-én, 2011. december 27-én, 2012. január 13-án és 2012. május 18-án kelt leveleikben válaszoltak. A szlovén hatóságok továbbá az Adria jogi képviselői által készített feljegyzést is benyújtottak 2012. november 7-én e-mailen.
(4)
2012. július 12-én a szlovén hatóságok kérésére találkozóra került sor az Adria és az állami tulajdonú PDP (2) holdingtársaság (az Adria egyik részvényese) képviselőinek részvételével. A találkozón a szlovén hatóságok, valamint az Adria és a PDP képviselői magyarázatokat és érveket terjesztettek elő a vizsgált intézkedésekre vonatkozóan.
(5)
A Bizottság a 2012. november 20-án kelt levelében tájékoztatta Szlovéniát, hogy a támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Szlovénia a 2013. január 23-án kelt levelében észrevételeket nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A Bizottság 2013. március 5-i levelében további tájékoztatást kért Szlovéniától, amelyre Szlovénia 2013. április 19-én válaszolt. Szlovénia 2013. szeptember 16-án további információkat nyújtott be. A Bizottság 2013. november 6-i levelében további tájékoztatást kért Szlovéniától, amelyre Szlovénia 2013. december 4-én és 2014. január 6-án és 17-én válaszolt. 2013. március 25-én és december 5-én, valamint 2014. január 8-án újabb találkozóra került sor a szlovén hatóságokkal és jogi képviselőikkel.
(6)
A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata 2013. március 8-án jelent meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatban.
(7)
A Bizottság egy érdekelt féltől, név szerint a Ryanairtől kapott észrevételeket 2013. április 8-án. A Bizottság továbbította ezeket Szlovéniának, és lehetőséget adott rá, hogy Szlovénia válaszoljon ezekre; Szlovénia megjegyzései a 2013. május 13-án kelt levelében érkeztek.
2. A SZLOVÉN LÉGI KÖZLEKEDÉSI PIAC
(8)
Az Adria Szlovénia nemzeti légitársasága és a ljubljanai repülőtér legjelentősebb légi fuvarozója. 2011-ben a ljubljanai repülőtéren keresztül közlekedő utasok 73,4 %-a az Adriával utazott, ám ez a szám azóta 2012-ben 71,3 %-ra, és 2013-ban 69,8 %-ra csökkent. (4)
(9)
Bár a fapados légitársaságok jelenléte Szlovéniában alacsony (az easyJet csak egy járatot üzemeltet Ljubljanából, a Wizz Air kettőt), 2013-ban ők bonyolították a személyszállítás 12,6 %-át. (5) Jelenleg öt további versenytárs üzemeltet járatokat Ljubljanából a főbb csomópontokba; ezek az Air France, a Finnair, a Turkish Airlines, a Montenegro Airlines és az Air Serbia.
3. A KEDVEZMÉNYEZETT VÁLLALKOZÁS
(10)
Az Adria egy körülbelül 450 alkalmazottal rendelkező nagyvállalat. 2013-ban 142,3 millió EUR forgalom mellett 3 millió EUR veszteséget könyvelt el (becsült adatok). 11 repülőgépből, főleg regionális utasszállításra használt repülőgépekből álló flottával rendelkezik. Jelenlegi tulajdonosai többek között 69,9 %-os részesedéssel a Szlovén Köztársaság, 19,6 %-os részesedéssel a Bank Assets Management Company (BAMC) (amelynek számára a Nova Ljubljanska Banka d.d. [a továbbiakban: NLB] bizonyos eszközeit átruházta), (6) 4,7 %-os részesedéssel az ABANKA d.d. és 2,1 %-os részesedéssel a PDP.
(11)
Az Adria pénzügyi helyzete 2008-tól kezdődően folyamatosan romlott, az értékesítés csökkent, az adózás előtti eredménye és a saját tőkéje is negatív volt. Az Adria 2007-2011 közötti pénzügyi helyzetének részletes ismertetéséért lásd a 7.1. szakaszt.
(12)
2012. augusztus 1-jén Szlovénia és a PDP, az NLB, az Abanka Vipa d.d., a Hypo Alpe-Adria Bank d.d. és a szlovén Unicredit Bank d.d. megkezdték az Adria privatizációs eljárását a vállalat részvényei 74,87 %-ának értékesítésével. Ugyanezen a napon a Szlovén Köztársaság tőkeeszköz-kezelő ügynöksége (AUKN) nyilvános, nem kötelező érvényű felhívást tett közzé a befektetők számára a vállalat részvényei többségi blokkjának értékesítési eljárásában való részvételi szándékuk kifejezésére. (7) Úgy tűnik azonban, hogy ezt az eljárást megszüntették, és az Adria privatizációs eljárását elölről fogják kezdeni egy későbbi időpontban.
4. AZ INTÉZKEDÉSEK ÉS A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV LEÍRÁSA
4.1. 1. intézkedés: a 2007. évi tőkeemelés
(13)
2006. december 31-én az Adria tőkéjének részvényesi struktúrája a következő volt:
1. táblázat
Az Adria részvényesi struktúrája a 2007. évi tőkeemelés előtt
Név
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Egyéb (pl. egyéni részvényesek)
3,2
(14)
2007. február 19-én az Adria részvényeseinek közgyűlése 10,9 millió EUR összegű tőkeemelés mellett döntött. Az emelés összegének mintegy 99,6 %-át az állami tulajdonban lévő KAD alap, a többit pedig egyéni részvényesek jegyezték. 2007. április 5-ig valamennyi részvényre érkezett jegyzés.
(15)
A részvényenként fizetett ár 27 EUR volt. Ezt megelőzően 2006 szeptemberében egy […]-i értékelési jelentés (11) […] EUR árat határozott meg a részvények értékére vonatkozóan.
(16)
A 2007-es tőkeemelést követően az Adria tőkemegoszlása az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Az Adria részvényesi struktúrája a 2007. évi tőkeemelés után
Név
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Egyéb (pl. egyéni részvényesek)
1,8
4.2. 2. intézkedés: a 2009. évi tőkeemelés
(17)
2009. január 13-án az Adria igazgatótanácsa úgy határozott, hogy új részvények kibocsátása révén megemeli az Adria tőkéjét. Ennek következtében az Adria tőkéjét 2,36 millió EUR összeggel emelték. Az emelés mintegy 99,5 %-át a KAD, a többit pedig egyéni részvényesek jegyezték. 2009. július 20-ig valamennyi részvényre érkezett jegyzés.
(18)
A részvényenként fizetett ár 22 EUR volt. Ezt megelőzően 2008 szeptemberében egy […]-i értékelési jelentés […] EUR-ban határozta meg a részvények értékét.
(19)
A 2009-es tőkeemelést követően az Adria tőkemegoszlása az alábbiak szerint alakult:
3. táblázat
Az Adria részvényesi struktúrája a 2009. évi tőkeemelés után
Név
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Egyéb (pl. egyéni részvényesek)
2,9
4.3. 3. intézkedés: a 2010. évi tőkeemelés
(20)
2010. szeptember 2-án az Adria részvényeseinek közgyűlése 2,5 millió EUR összegű tőkeemelés mellett döntött. Az emelés mintegy 80 %-át a KAD és a SOD utódja, a PDP holdingtársaság jegyezte. Két magánkézben levő utazási iroda, a Kompas d.d. és a Palma d.o.o. jegyezte a fennmaradó 20 %-ot (egyenként 10 %-ot). 2010. október 1-ig valamennyi részvényre érkezett jegyzés.
(21)
A részvényenként fizetett ár 12 EUR volt. 2009 júniusában egy […]-i értékelési jelentés […] EUR-ban határozta meg a részvények értékét.
(22)
A 2010-es tőkeemelést követően az Adria tőkemegoszlása az alábbiak szerint alakult:
4. táblázat
Az Adria részvényesi struktúrája a 2010. évi tőkeemelés után
Név
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Egyéb (pl. egyéni részvényesek)
2,4
4.4. 4. intézkedés: a 2011. évi tőkeemelés
(23)
2011. szeptember 21-én az Adria részvényeseinek közgyűlése 69,7 millió EUR összegű tőkeemelés mellett döntött. Szlovénia 49,5 millió EUR-t, a PDP 0,5 millió EUR-t jegyzett, mindkét esetben készpénzben. A tőkeemelés fennmaradó összegét (19,7 millió EUR-t) több bank által nyújtott hitel-tőke konverzió formájában biztosították: a) az NLB 13,83 millió EUR-t, b) az Abanka Vipa d.d. 3,35 millió EUR-t, c) a szlovén Unicredit Bank d.d. 1,24 millió EUR-t, és d) a Hypo Alpe-Adria Bank d.d. 1,28 millió EUR-t nyújtott. A tőkeemelést 2011. szeptember 30-án hajtották végre.
(24)
A részvényenkénti ár 1 EUR, azaz a szlovén jog által megengedett legalacsonyabb érték volt. Értékelési jelentés nem készült.
(25)
A 2011-es tőkeemelést követően az Adria tőkemegoszlása az alábbiak szerint alakult:
5. táblázat
Az Adria részvényesi struktúrája a 2011. évi tőkeemelés után
Név
%
Szlovén Köztársaság
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Egyéb (pl. egyéni részvényesek)
0,1
A 2011. szeptemberi szerkezetátalakítási terv
(26)
A szlovén hatóságok szerint a szlovén állam, a PDP és a bankok úgy határoztak, hogy a 2011. szeptemberi „Pénzügyi és üzleti szerkezetátalakítási program” (a továbbiakban: szerkezetátalakítási terv) c. terv szerint részt vesznek a 2011. évi tőkeemelésben. A terv az Adria pénzügyi és üzleti szerkezetátalakításához szükséges olyan intézkedésekből állt, amelyek gazdaságilag ismét életképessé tehetik a vállalatot. A tervet egyértelműen szerkezetátalakítási támogatásról szóló bejelentésnek szánták, mivel olyan fogalmak találhatóak benne, mint a „saját hozzájárulás” és a „versenytorzulás”, ezeket pedig egy üzleti terv általában nem tartalmazza.
(27)
Az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási terv szerint az Adria (az alap és az optimista forgatókönyv szerint) 2013-ban vagy (a pesszimista forgatókönyv szerint) 2014-ben válna ismét életképessé. Az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási terv szerint az Adria nehézségeinek okai a következők: a) […].
(28)
Az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási terv számos, az Adria szerkezetátalakítását és életképességének helyreállítását célzó intézkedést tartalmazott: a) […].
(29)
Szintén az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási tervben szerepelt, hogy a 69,7 millió EUR összegű 2011. évi tőkeemelés fedezi az Adria […] EUR összegű negatív tőkéjét, a(z) […] EUR összegű kötelezettségeinek visszafizetését ([…] EUR esedékes tartozás a beszállítók felé és […] EUR a bankkölcsönök előtörlesztésére), valamint az […] EUR összegű szerkezetátalakítási intézkedések forrását.
(30)
Másrészt a szerkezetátalakítás teljes költsége elérte a(z) […] EUR-t, amit részben a szlovén államtól és a PDP-től származó 50 millió EUR összegű tőkeinjekció fedezett. Az Adria saját szerkezetátalakítási költségeihez való hozzájárulása („saját hozzájárulás”) eléri a(z) […] EUR-t, mely a bankkölcsönök hitel-tőke konverziójából (19,7 millió EUR) származik, […]. Az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási terv továbbá fontolóra vette az AAT értékesítését és a menetrend szerinti járatok törlését is mint kompenzációs intézkedéseket.
(31)
A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő kétségeire figyelemmel Szlovénia számos alkalommal módosította a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv ezért jelenleg 2015-ig tervezi a szerkezetátalakítást, és több kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedést is tartalmaz a fenntarthatóbb gazdasági életképesség biztosítására. A kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedések, valamint ezek pénzügyi hatásai a 2014-2015. évre a következők: a) […].
4.5. 5. intézkedés: az Adria Airways Tehnika d.d. felvásárlása 2010-2011-ben
(32)
Az AAT az Adria 100 %-os tulajdonú, 2010-ben alapított leányvállalata. Az ezt megelőző időszakban az AAT az Adria SVL-ként ismert belső karbantartási részlege volt. Az AAT az Adria és más ügyfelek számára is nyújt karbantartási szolgáltatást.
(33)
2010 novembere és 2011 márciusa között a PDP és az Aerodrom Ljubljana - a ljubljanai repülőtér többségben állami tulajdonban lévő kezelője - két lépésben megvásárolta az Adriától az AAT 52,3 %-át, majd 47,7 %-át. A PDP először 18,24 %-os részesedést szerzett az AAT-ban 2 676 346 szavazati jogot nem biztosító elsőbbségi részvény formájában, részvényenként 1 EUR-ért. Az Aerodrom Ljubljana ugyanekkor szerzett 31,16 %-os részesedést az AAT-ban (4 570 881. részvény) a hitel szavazati jogot nem biztosító elsőbbségi részvénnyé történő átváltásával, körülbelül 4,6 millió EUR összegért. 2011 elején a második fázisban az Adria eladta az AAT-ban még meglévő részesedését az alábbiak szerint: a PDP 5 000 000 törzsrészvényt vásárolt részvényenként 1 EUR-ért, és 52,33 %-ra növelte részesedését a vállalatban, míg az Aerodrom Ljubljana az Adria felé fennálló követeléseiből 2,2 millió EUR összeg átváltásával 47,67 %-ra növelte részesedését az AAT-ban.
(34)
A kifizetett ár összesen 14,7 millió EUR volt, ami részvényenként 1 EUR-nak felel meg. Egy 2010 áprilisában készült értékelési jelentés az Adria karbantartási részlegeként tekintett AAT 2009. decemberi értékét 14,4 millió EUR és 14,9 millió EUR között határozta meg.
5. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT
(35)
2012. november 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást. Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottságnak az volt az előzetes álláspontja, hogy az Adria az említett intézkedések meghozatalakor, de legalább 2008-tól kezdődően nehéz helyzetben lévő vállalatnak számított. A Bizottság emellett kifejezte kétségeit a vizsgált öt intézkedéssel kapcsolatban, és azt az előzetes következtetést vonta le, hogy mindegyik tartalmazott állami támogatást.
(36)
Az 1. és 2. intézkedést illetően az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azon az állásponton volt, hogy a szlovén állam egyértelmű és közvetlen befolyást gyakorolt a KAD-ra, és előzetes következtetése szerint a KAD 2007. és 2009. évi tőkeemelésekhez való hozzájárulása állami forrásokból származott, és így ezek állami intézkedéseknek tudhatók be. Habár a KAD által a részvényekért fizetett tényleges ár alatta maradt a két értékelési jelentésben meghatározott árnak, a Bizottság kétségeit fejezte ki a jelentésekkel kapcsolatban, tekintettel a részvények értékének meghatározása és a tőkeinjekciók közötti jelentős időbeli eltolódásra. Figyelembe véve, hogy akkoriban a KAD volt az Adria fő részvényese, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2007. és 2009. évi tőkeemelések célja azt volt, hogy finanszírozza a KAD már létező befektetését egy nehéz helyzetben lévőnek tekintett vállalatban.
(37)
A 3. intézkedés vizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a PDP a KAD és a SOD utódja, és előzetes véleménye szerint a PDP intézkedései az államnak tudhatók be. Ezen túlmenően a Bizottság azt is az államnak tulajdonítható ténynek tekintette, hogy a PDP 100 %-a közvetetten a szlovén állam tulajdonában van (a KAD-on, a SOD-on és a DSU-n [100 %-ban állami tulajdonban lévő vagyonkezelő vállalat] keresztül), sőt közvetett bizonyítékok is ezt támasztják alá a Stardust Marine-ügy szerinti értelemben. (14) Az 1. és a 2. intézkedéshez hasonlóan, bár a PDP által a részvényekért fizetett tényleges ár alatta maradt az értékelési jelentésben meghatározott árnak, a Bizottság kétségeit fejezte ki a jelentéssel kapcsolatban, tekintettel a részvények értékének meghatározása és a tőkeinjekció között eltelt 15 hónapos időtartamra. A Bizottság másik előzetes következtetése szerint a két magánkézben lévő utazási iroda (Kompas d.d. és Palma d.o.o.) hozzájárulása a 2010. évi tőkeinjekcióhoz a PDP mellett önmagában nem oszlatja el a Bizottság aggodalmait az Adriának esetlegesen biztosított előny tekintetében. (15)
(38)
A 4. intézkedés tekintetében a Bizottság megállapította, hogy Szlovénia befektetése egyértelműen állami forrásokat tartalmazott, és megismételte azon előzetes következtetését, hogy a PDP lépései az államnak tudhatók be. A Bizottság az NLB 4. intézkedéshez való hozzájárulását is kifogásolta, amely az államnak tudható be, figyelembe véve azt, hogy a) az NLB többségi tulajdonosa akkoriban az állam volt, b) az állam rendelkezett a szavazatok többségével a bank igazgatótanácsában és felügyelőbizottságában, és c) egy állam által irányított bank magatartását befolyásolhatják a hatóságok.
(39)
Annak vizsgálatakor, hogy a 4. intézkedés jogtalan szelektív gazdasági előnyt biztosított-e az Adria számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy az, hogy bankok csak akkor egyeztek bele a hitel-tőke konverzióba, ha az állam készpénzt injektál az Adriába és különösen az, hogy az állam és a PDP, valamint a bankok hozzájárulásai igen eltérő jelleget mutattak (készpénz, illetve hitelkonverzió), elegendő volt ahhoz, hogy megalapozott kételyek merüljenek fel annak tekintetében, hogy a 2011. évi tőkeemelés megfelel-e az egyenlő feltételek elvének (pari passu). A Bizottság arra is felhívta a figyelmet, hogy - az előző tőkeemelésekkel ellentétben - a 2011. évi tőkeemelésre értékelési jelentés készítése nélkül került sor.
(40)
A szlovén hatóságok arra irányuló állítását illetően, hogy a 2011. szeptemberi szerkezetátalakítási terv alapján döntöttek a 4. intézkedéshez való hozzájárulás mellett, a Bizottság megállapította, hogy a szerkezetátalakítási terv elvben nem volt elegendő ahhoz, hogy kielégítse a magánbefektetők követelményeit, mivel a szerkezetátalakítási tervben szereplő egyes előrejelzések láthatóan bizonytalan vagy nem egyértelmű feltételezéseken alapultak. A Bizottság továbbá hangsúlyozta, hogy egy magánbefektető figyelembe vette volna annak a kockázatát, hogy a korábbi tőkeemelések illegális állami támogatásnak minősülnek, és megvizsgálta volna egy lehetséges bizottsági visszafizetési felszólításnak a befektetés jövedelmezőségére gyakorolt kockázata hatásait. Végezetül a Bizottság megállapította, hogy a bankok Szlovéniának az Adria felé már jóval a 2011-es tőkeemelés elhatározása előtt mutatott érdeklődése miatt dönthettek amellett, hogy hozzájárulnak a tőkeinjekcióhoz.
(41)
Az 5. intézkedés tekintetében a Bizottság megismételte azt az előzetes álláspontját, miszerint a PDP intézkedései az államnak tudhatók be, és állami források felhasználása történt. Az Aerodrom Ljubljanát illetően a Bizottság ugyanerre az előzetes következtetésre jutott, figyelembe véve azt, hogy ez a vállalat már az AAT felvásárlásának idején többségi állami tulajdonban volt. A Bizottság azt is valószínűtlennek tartotta, hogy a hatóságok nem játszottak szerepet az Aerodrom Ljubljana (a ljubljanai repülőtér kezelője) fontos döntéseiben, mivel a repülőtér a nemzetközi járatok egyik legfontosabb kapujaként stratégiai jelentőséggel bír az ország számára.
(42)
Mivel az AAT részvényei felvásárlásának első fázisa közvetlenül a 2010-es tőkeemelés után történt, a Bizottság azon az állásponton volt, hogy a két intézkedést nem egymástól elkülönítve, hanem az Adria támogatására irányuló átfogóbb művelet részeként kell értékelni. Az ATT részvényei értékét rögzítő jelentés vizsgálata során a Bizottság megjegyezte, hogy az AAT-t az Adria karbantartási részlegének (akkoriban SVL) részeként értékelte, és figyelembe vette az ebből fakadó szinergiákat az AAT értékének meghatározása során. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy a jelentésnek az SLV/AAT értékét úgy kellett volna meghatároznia, mintha az egy különálló egység lenne (figyelmen kívül hagyva a csoporton belüli szinergiákat), mivel az AAT 2010-ben különvált az Adriától, és különálló egységként került értékesítésre. A Bizottság továbbá aggodalmait fejezte ki az értékelés ideje és az ATT részvényeinek eladása között eltelt hosszú idő miatt is.
(43)
A Bizottság emellett hangot adott a kételyeinek azzal kapcsolatban, hogy a vizsgált öt intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal, különösen mivel a szlovén hatóságok nem adták meg az összeegyeztethetőség lehetséges indokait.
(44)
A Bizottság megjegyezte, hogy a szóban forgó intézkedések jellegét és az intézkedések meghozatalakor nehéz helyzetben lévő vállalatnak számító Adriát figyelembe véve az intézkedések összeegyeztethetősége kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelő feltételek alapján és különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó, azaz a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (16) szerint értékelhető. A Bizottság először megállapította, hogy a jelek szerint nem teljesültek a megmentési célú támogatásra vonatkozó, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 3.1. szakaszában foglalt feltételek. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 3.2. szakaszában meghatározott szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatban a Bizottság kiemelte, hogy az azonosított intézkedéseket a Bizottságnak való bejelentésük előtt és az iránymutatásokban megállapított feltételeknek megfelelő, hiteles szerkezetátalakítási terv megléte nélkül hajtották végre, ami már önmagában elegendő lenne ahhoz, hogy kizárja az intézkedések összeegyeztethetőségét a belső piaccal. (17)
(45)
A Bizottság a szerkezetátalakítási tervet is kifogásolta, mert nem tűnt elég megbízhatónak ahhoz, hogy hosszú távon helyreállítsa az Adria életképességét, mivel egyes előrejelzései nem számszerűsített, bizonytalan vagy nem egyértelmű feltételezéseken alapultak. A Bizottság azt is kifogásolta, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő kompenzációs intézkedések megfelelőek és/vagy elegendőek-e, mivel a jelek szerint szükségesek voltak az Adria életképességének helyreállításához. Az AAT értékesítése több hónappal a szerkezetátalakítási terv elfogadása előtt történt, mégpedig egy olyan időszakban - 2010. vége, 2011. eleje -, amikor az Adriának nyilvánvalóan égető szüksége volt tőkére. A menetrend szerinti járatok törlése sem tűnt elfogadható kompenzációs intézkedésnek, mivel a legtöbb ilyen járatot (31-ből 27-et) veszteségesként jelöltek meg a szerkezetátalakítási tervben, tehát ezeket mindenféleképpen törölni kellett volna a vállalat életképességének biztosítása érdekében. A Bizottságnak azzal kapcsolatban is merültek fel kétségei, hogy az Adria […] EUR összegű tervezett saját hozzájárulása teljesen elfogadható-e, különösen azért, mert nem egyértelmű, hogy az AAT eladásából és a bakkölcsönök hitel-tőke konverziójából befolyt összegek saját hozzájárulásnak minősülnek-e. Mivel az Adria nehéz helyzetben lévő vállalatnak tűnt az intézkedések meghozatalakor, és a nehézségekkel küzdő vállalatok csak megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatásban részesülhetnek, a Bizottság ugyancsak kétségének adott hangot a tekintetben, hogy az „először és utoljár” alapelvet betartották-e, különösen a 2011-es tőkeemelésre tekintettel.
6. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
6.1. Szlovénia észrevételei
(46)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra tett észrevételeiben Szlovénia fenntartja azt az álláspontját, hogy az 1., 2. és 3. intézkedések nem tartalmaztak állami támogatást, mert a KAD és a PDP döntései nem tudhatók be az államnak. Szlovénia különösen azt emelte ki, hogy az állam 100 %-os részesedése nem elég indok annak megállapítására, hogy az intézkedések az államnak tudhatók-e be. Szlovénia továbbá megjegyzi, hogy a részvények értékét meghatározó értékelési jelentések megfelelőek voltak, és hogy ezek alapján a piacgazdasági befektető elve teljesült, így kizárható az Adria előnyszerzése. Különösen a 3. intézkedést illetően Szlovénia cáfolja, hogy a részvények 20 %-ának két magánkézben lévő utazási iroda által, egyenlő feltételek mellett történő jegyzése a PDP mellett jelentős lett volna, és bemutatta, hogy a piac nem kételkedett az Adria gazdasági életképességében, ami kizárja az állami támogatás meglétét.
(47)
Az 5. intézkedéssel kapcsolatban Szlovénia megismétli azt az álláspontját, hogy a PDP intézkedései nem tudhatók be az államnak. Szlovénia az Aerodrom Ljubljana intézkedéseit illetően úgy véli, hogy az AAT megvásárlására irányuló döntésére gyakorolt állami befolyás nem következik egyértelműen abból, hogy a felügyelőbizottságába néhány tagot az állam, a KAD és a SOD javasolt. Szlovénia továbbá úgy véli, hogy a 2010. áprilisi értékelési jelentés, amely az AAT-nak, az Adria karbantartási részlegének az értékét 14,4 millió EUR és 14,9 millió EUR között határozta meg, nem tekinthető elavultnak, és semmilyen jel nem mutat arra, hogy az értékelési jelentés figyelembe vette volna az Adria szinergiáit. Ezen túlmenően Szlovénia azt állítja, hogy mind a PDP, mind az Aerodrom Ljubljana tanácsi üléseinek jegyzőkönyvei tanúsítják, hogy az AAT megvásárlására irányuló döntést gazdaságilag racionális megfontolások alapján hozták meg. Ezen indokok miatt kizárható az 5. intézkedésben az állami támogatás megléte.
(48)
Szlovénia az Adria nehéz helyzetben lévő vállalkozásként történő besorolását is vitatja, és úgy véli, hogy az Adria csak 2011 januárjától, vagyis a 4. intézkedés idejében volt nehéz helyzetben.
(49)
A 4. intézkedést illetően Szlovénia kizárja az állami támogatás meglétét, mivel az NLB hitel-tőke konverziója nem tudható be az államnak. Szlovénia továbbá azon a véleményen van, hogy a tőkére átváltott kihelyezett hitelekre teljes mértékben fedezetet nyújtottak biztosítékként felhasznált repülőgépek és épületek formájában, és a hitelek tőkévé való átváltásával a bankok új üzleti kockázatot vállaltak. A hitel-tőke konverzió ebben az értelemben megegyezik a készpénzes tőkeinjekcióval. Szlovénia azt is megállapítja, hogy a bankok és az állam egymást befolyásolták a befektetési döntésben, amely Szlovénia nézőpontja szerint megbízható szerkezetátalakítási tervre alapult, továbbá Szlovénia arra a következtetésre jut, hogy a befektetési döntések egymással összefüggtek, így kizárható az Adria jogtalan előnyszerzése.
(50)
Mivel Szlovénia úgy véli, hogy az 1., 2., 3. és 5. intézkedések nem tartalmaztak állami forrásokat, ezért nem nyújtott be előre az összeegyeztethetőséget alátámasztó indokokat ezekre az intézkedésekre vonatkozóan. A 4. intézkedésre vonatkozóan azonban nyújtott be ilyet arra az esetre, ha a Bizottság úgy vélné, hogy az állami támogatásnak minősül. Mivel Szlovénia szerint az Adria csak 2011 januárjától küzdött nehézségekkel (lásd a (48) preambulumbekezdést), a 4. intézkedés a benyújtott szerkezetátalakítási terv alapján a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 3.2. szakasza szerinti összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak minősült.
(51)
Az életképesség helyreállítását illetően Szlovénia úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja az Adria hosszú távú életképességét, továbbá hangsúlyozza, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással összhangban a szerkezetátalakítási tervben piacfelmérés és a vállalat nehézségeihez vezető okok elemzése is helyet kapott, valamint elrendeli azon tevékenységek elhagyását, amelyek a szerkezetátalakítás után szerkezetileg veszteségesek maradnak. A (31) preambulumbekezdésben foglaltak értelmében Szlovénia számos esetben frissítette a szerkezetátalakítási tervet, amelyben jelenleg 2015-ig tervezik a szerkezetátalakítást, és a terv több kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedést is tartalmaz a fenntarthatóbb életképesség biztosítására. Szlovénia azt is kiemeli, hogy a naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv 2015 végéig biztosítja a vállalat hosszú távú életképességét még a 2014. évi […] %-os és a 2015. évi […] %-os sajáttőke-arányos megtérülést hozó legkedvezőtlenebb esetben is, ami a Bizottság által az Air Malta-üggyel kapcsolatos határozatában elfogadott szinteket is meghaladja. (18)
(52)
Szlovénia azon az állásponton van, hogy a nyári […] %-os és a téli […] %-os kapacitáscsökkentés (menetrend szerinti szolgáltatások megszüntetése), bizonyos repülőtereken (köztük a koordinált [túlterhelt] repülőtereken) a résidők felszabadítása, valamint az AAT eladása megfelelő és arányos kompenzációs intézkedések. Szlovénia azt is állítja, hogy a törölt járatok tulajdonképpen nyereségesek voltak a „bruttó árrés” (C1 kategóriájú pozitív hozzájárulás) alapján, és ezt indokot a Bizottság már elfogadta az Air Malta és a České aerolinie (19) légitársaságok ügyeiben.
(53)
A minimumra korlátozott támogatással kapcsolatban (saját hozzájárulás) Szlovénia azt állítja, hogy - összhangban a fenti magyarázatokkal - az AAT eladása támogatástól mentes, ezért az ebből származó 14,7 millió EUR összegű bevételt saját hozzájárulásnak kell tekinteni. Ezenkívül Szlovénia úgy véli, hogy a bankok 19,7 millió EUR összegű hitel-tőke konverziójának teljes összegét saját hozzájárulásként kell kezelni. Szlovénia a szóban forgó kölcsönökért fedezetként elzálogosított repülőgépek értékét is bejelentette az említett repülőgépek értékét igazoló AVAC-jelentéssel (20) együtt. Ha ehhez hozzáadjuk a(z) […] eszközök eladásából származó összeget, a saját hozzájárulás mértéke a naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv alapján meghaladja az [50-54] %-ot.
(54)
Végezetül az „először és utoljára” alapelv tekintetében Szlovénia azon az állásponton van, hogy betartották ezt az elvet, mivel az 1., a 2., a 3. és az 5. intézkedés - amely a 4. intézkedést megelőzte időben - nem biztosítottak állami támogatást az Adria számára.
6.2. Az érdekelt felek észrevételei
(55)
A hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottság csak a Ryanairtől kapott észrevételeket, aki egyetért a Bizottság azon előzetes megállapításaival, hogy a vizsgált intézkedések állami támogatást tartalmaztak és összeegyeztethetetlenek voltak a belső piaccal.
(56)
A Ryanair azonban azt állítja, hogy a Bizottságnak a piacgazdasági befektető elvéről szóló vizsgálata nem volt teljes körű az eljárás megindításáról szóló határozatában, mert a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie, hogy egy magánbefektető az Adria felszámolása mellett döntött volna-e a további tőkebefektetés helyett. (21) A Ryanair azt állítja, hogy a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában meg kellett volna vizsgálnia, hogy az állam számára az Adria felszámolása nyereségesebb volna-e a további források biztosításánál. A Ryanair úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy észrevételeket fűzzön a szerkezetátalakítási tervhez, mégis kifejezésre juttatja a kételyeit azzal kapcsolatban, vajon újra nyereséges lesz-e az Adria.
(57)
A Ryanair azt is állítja, hogy az Adriának nyújtott bármilyen támogatás károsan befolyásolná a piaci helyzetét, mert zavarja a Ryanair piacfejlesztési tevékenységét, és bevételkiesést okoz a Ryanairnek.
6.3. Szlovénia megjegyzései az érdekelt harmadik felek észrevételeivel kapcsolatban
(58)
Szlovénia a megjegyzéseiben részletesen foglalkozott a Ryanair által felhozott érvekkel. Szlovénia különösen azt jegyezte meg, hogy nem csak az állam vett részt az Adria számára előnyös tőkeinjekciókban, hanem magánbefektetők és olyan vállalkozások is, amelyek intézkedései Szlovénia szerint nem tulajdoníthatók az államnak. Szlovénia emellett úgy gondolja, hogy a Ryanair félreértelmezi az esetjogot, amikor azt állítja, hogy az államnak a csődöt kellett volna választania az Adria szerkezetátalakítása és hosszú távú életképességének helyreállítása helyett. Szlovénia szerint a Ryanair által elvégzett vizsgálat hibás volt, mert az csak az Adria hitelezőire volt alkalmazható, ám a befektetőire nem: mivel Szlovénia nem rendelkezett hitellel a vállalatban, így nem kérhette annak felszámolását.
(59)
Szlovénia megjegyezte, hogy a Bizottság foglalkozott az Adria szerkezetátalakítási tervének feltevésével, és kiemelte, hogy a Ryanair kételyei az Adria életképességének helyreállítását illetően alaptalanok. Végezetül Szlovénia azzal érvelt, hogy az Adriának a Ryanair piaci helyzetére mért állítólagos káros befolyása nem megalapozott.
7. AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE
(60)
Ez a határozat kiindulásképpen azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (lásd alább a 7.1. szakaszt) értelmében az Adria nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül-e. Ezt követően elemzi, hogy a vizsgált intézkedések vajon az Adriának nyújtott állami támogatásnak minősülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében (lásd alább a 7.2. szakaszt), és vajon az ilyen támogatás - amennyiben létezik - jogszerű-e (lásd alább a 7.4. szakaszt), illetve összeegyeztethető-e a belső piaccal (lásd alább a 7.5. szakaszt).
7.1. Az Adria nehézségei
(61)
Az Adria pénzügyi helyzete 2008-tól kezdődően folyamatosan romlott, az értékesítés csökkent, az adózás előtti eredménye és a saját tőkéje is negatív volt. Az Adria 2007-2011. közötti időszakra vonatkozó legfontosabb pénzügyi paraméterei a szlovén hatóságok által biztosított információk szerint a következők:
6. táblázat
Az Adria legfontosabb pénzügyi adatai 2007 és 2011. június között (millió EUR)
2007
2008
2009
2010
2011. június
Bevétel
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Nettó eredmény
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Törzstőke
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Saját tőke
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Adósság/sajáttőke (aránya)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Az Adria 12 millió EUR (24) veszteséggel zárta a 2011. pénzügyi évet, 2012-ben a veszteségek 10,8 millió EUR-ra rúgtak. (25) A jelek szerint 2013-ban az Adria 3,1 millió EUR-ra csökkentette a veszteségeit. (26)
(63)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontja előírja, hogy egy vállalat akkor „nehéz helyzetben lévő”, ha a „törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el”. Ez a rendelkezés azt a feltételezést tükrözi, hogy ha egy vállalat törzstőkéjének legnagyobb részét elveszti, akkor nem lesz képes arra, hogy megszüntesse a veszteségeket, amelyek rövid vagy középtávon szinte bizonyosan a vállalat gazdasági ellehetetlenülését okoznák (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontjában foglaltaknak megfelelően).
(64)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban megjelöltek szerint 2007 és 2011 júniusa között nem veszett el a törzstőke, hanem ellenkezőleg, nőtt. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a vállalat tőkéje 2010-ben és 2011-ben negatívba fordult. Ekkor a vállalat nem hozta meg a saját tőkéjének csökkentését célzó megfelelő intézkedéseket. Korábbi esetekben (27) a Bizottság úgy határozott, hogy ha egy vállalat tőkéje negatív, akkor a priori feltételezik, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontjában foglalt kritériumok teljesülnek, és az Adria esetére ez legalább 2010 óta igaz lenne. A Törvényszék egy nemrég kelt ítéletében (28) szintén úgy határozott, hogy a negatív tőkéjű vállalat nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősül.
(65)
A jelek szerint továbbá 2010 végére az Adria nehézségei a tetőfokra hágtak. A sajtó akkoriban annak a lehetőségéről írt, hogy az Adriát csődgondnokság alá helyezik, vagy csődbe megy. (29) Ezt annak a jelének lehet tekinteni, hogy az Adria - legalábbis abban az időszakban - a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának c) alpontja értelmében a szlovén jog alapján teljesítette annak feltételeit, hogy kollektív fizetésképtelenségi eljárás alanya lehessen.
(66)
A fenti indokok miatt az eljárás megindításáról szóló határozatnak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az Adria a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontja és/vagy 10. pontjának c) alpontja alapján nehéz helyzetben lévő vállalatnak számított 2010-ben és 2011-ben, vagyis a 3., a 4. és az 5. intézkedés meghozatalakor.
(67)
A (61) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázat emellett azt mutatja, hogy az Adria 2010-ben és 2011-ben a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja szerint is nehéz helyzetben lévő vállalatnak számított, amely kimondja, hogy „[…] ismérvei általában a veszteségek halmozódása, a forgalom csökkenése, a készletek felhalmozódása, a kihasználatlan kapacitás, likviditási gondok, a fokozódó eladósodás, a pénzügyi terhek növekedése, valamint a nettó vagyon értékének csökkenése vagy teljes eltűnése”.
(68)
A Bizottság azonban úgy véli, hogy az Adria esetében nem merültek fel a nehéz helyzetben lévő vállalkozás megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja szerint ismérvei 2007 és 2009 között. Az Adria 2008-ban a vizsgált időszak alatt először 3,2 millió EUR összegű veszteséget termelt. Szlovénia helyesen hangsúlyozza, hogy 2008-ban az Adria bevételei és pénzforgalma az előző évhez képest nőttek (179,2 millió EUR-ról 205,4 millió EUR-ra, illetve 16,9 millió EUR-ról 18,5 millió EUR-ra). A törzstőkéje emellett tartósan 6,8 millió EUR maradt.
(69)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy az Adria nettó adózás előtti eredménye 2008-ban 3,2 millió EUR, míg 2009-ben 14 millió EUR volt. A vállalat gazdasági eredménye ugyanezekben az években az értékcsökkentés nélkül pozitív volt, az EBT+DA-érték egyenként 10,9 millió EUR és 1,6 millió EUR volt (lásd a (61) preambulumbekezdés 6. táblázatát). Az Adria EBT+DA-értéke 2010-től kezdődően negatívba fordult. Mivel a 2. intézkedést 2009 januárjában döntötték el, és az összes részvényt jegyezték 2009 júliusában, a Bizottság nem tudja bizonyossággal megállapítani, hogy abban az időben a negatív eredmények egyértelműen azonosítható tendenciája állt fenn, amely arra engedne következtetni, hogy az Adria az iránymutatások alapján nehéz helyzetben lévő vállalat volt.
(70)
A Bizottság ennek megfelelően úgy véli, hogy az Adria 2007 és 2009 között - vagyis az 1. és a 2. intézkedések végrehajtásakor - nem számított nehéz helyzetben lévő vállalatnak.
7.2. Az állami támogatás fennállása
(71)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(72)
Az állami támogatás esetleges jelenlétének megállapítása érdekében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy mind az öt vizsgált intézkedés esetében teljesülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt halmozott feltételek (azaz az állami forrásokból történő kifizetés, a szelektív előny, a verseny potenciális torzulása és annak az EU-n belüli kereskedelemre gyakorolt hatása).
7.2.1. 1. és 2. intézkedés: a 2007-es és 2009-es tőkeemelés
(73)
A Bizottság először azt elemzi, hogy az 1. és a 2. intézkedés jogtalan szelektív előnyt juttatott-e az Adria részére.
(74)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában e tekintetben megállapította, hogy a KAD által a részvényekért fizetett összeg alatta maradt a két értékelési jelentés által meghatározott árnak. A KAD az Adria új részvényeit 2007 februárjában vásárolta meg az egyik értékelési jelentésben […]-án/-én meghatározott részvényenkénti […] EUR ár alatt, részvényenként 27 EUR-ért (lásd a (15) preambulumbekezdést). 2009 januárjában a KAD az Adria részvényeit részvényenként 22 EUR-ért, vagyis az egyik értékelési jelentésben […]-án/-én meghatározott részvényenkénti […] EUR ár alatti áron vásárolta meg (lásd a (18) preambulumbekezdést). A Bizottság azonban megkérdőjelezte ezeknek a jelentéseknek a megbízhatóságát, többek között azért, mert jelentős idő telt el a tőkeemelések (2007. február és 2009. január) és a vállalat részvényei értékének meghatározása ([…] és […]) között.
(75)
A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás elindítása után elemezte a Szlovénia által a jelentésekről benyújtott információkat és bizonyítékokat. Az 1. intézkedést illetően Szlovénia kifejtette, hogy 2006. szeptember 30-i adatok szolgáltak a jelentés alapjául, és ezek voltak a legfrissebb elérhető adatok a jelentés értékbecslő által történő készítésének időpontjában. A 2. intézkedést illetően megállapították, hogy az értékelési jelentést éppen akkor készítették, amikor az Adria közgyűlése a tőkeemelés végrehajtása mellett döntött. A Bizottságnak ezen túlmenően nincs oka azt gondolni, hogy az értékbecslő (P&S Capital) nem volt teljes mértékben független.
(76)
Bár igaz az, hogy […] hónap telt el a vállalat részvényei értékének meghatározása és a tőkeemelések között, a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy ez az eltolódás ténylegesen befolyásolta volna az Adria részvényeinek becsült értékét.
(77)
A Bizottság megállapítja, hogy a jelentésekben alkalmazott értékelési módszer (a várható szabad cash flow nettó jelenértéke (30)) a felvásárlások esetében széles körben elfogadott eszköz. A jelentések részletes elemzéséből az tűnik ki, hogy az ott használt képletek megfeleltek az értékelés céljainak, és megfelelően alkalmazták őket, továbbá a forgalom növekedésére és a jövedelmezőségre vonatkozó feltételezések és előrejelzések reálisnak tűntek. A 2007-es tőkeinjekcióval kapcsolatos értékelési jelentésben (1. intézkedés) a bevételnövekedés és a jövedelmezőség tervezett átlagos aránya a megfigyelt múltbeli tartományon belül helyezkedik el. A 2009-es tőkeinjekcióval kapcsolatos értékelési jelentésben (2. intézkedés) a bevételnövekedés és a jövedelmezőség tervezett átlagos aránya a megfigyelt múltbeli tartománynál alacsonyabb, mert a) a 2008-as nagy gazdasági növekedés a szlovén EU-elnökségnek volt köszönhető; b) a világgazdaság lassan növekedett; és c) a pénzügyi piacokon feszült volt helyzet. A jelentésekben szereplő többi feltételezés szintén reálisnak tűnik. A Bizottság emellett megállapítja, hogy a KAD már a tőkeemelések (31) előtt az Adria fő részvényese volt, és a tőkeemelések célja azt volt, hogy finanszírozzák a KAD már létező (és jövedelmező) befektetését.
(78)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2007-es és 2009-es tőkeemelések a piacnak megfelelőnek tekinthetők, és nem biztosítottak jogtalan előnyt az Adria számára.
(79)
Ezért a Bizottság következtetése szerint az 1. és a 2. intézkedés olyan befektetésnek minősül, amelyet egy piacgazdasági befektető hasonló helyzetben (32) vállalt volna, ezért a Bizottság kizárja az állami támogatás meglétét, és nem tartja szükségesnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított többi halmozott feltétel további vizsgálatát.
7.2.2. 3. intézkedés: a 2010. évi tőkeemelés
(80)
A (73) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az állami támogatás meglétéhez szükséges előfeltételek egyike, hogy az intézkedés jogtalan szelektív gazdasági előnyt biztosít a kedvezményezett számára. A továbbiakban a Bizottság azt értékeli, hogy a 3. intézkedés vonatkozásában teljesül-e ez az előfeltétel.
(81)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a PDP és a magánkézben lévő utazási irodák által az Adria részvényeiért fizetett részvényenkénti 12 EUR alatta maradt az értékelési jelentésben meghatározott […] EUR részvényenkénti árnak. Az 1. és a 2. intézkedéshez hasonlóan a Bizottság itt is megkérdőjelezte ennek a jelentésnek a megbízhatóságát, melynek egyik fő indoka az, hogy jelentős idő, […] hónap telt el tőkeemelés (2010. szeptember) és a vállalat részvényei értékének meghatározása között ([…]).
(82)
A szlovén hatóságok által benyújtott információk bizonyos mértékig eloszlatták a Bizottság erre vonatkozó aggályait. Ettől függetlenül azonban a Bizottság emlékeztet arra, hogy ugyanezen információk és értékelés alapján két magánkézben lévő utazási iroda (Kompas d.d. és Palma d.o.o.) 20 %-os arányban járult hozzá a 2010-es tőkeemeléshez, míg a PDP biztosította a tőkeinjekció maradék 80 %-át. A magánkézben lévő utazási irodák és a PDP ugyanazon feltételek mellett vettek ebben részt, és ugyanazon a napon jegyezték a részvényeket. Ezenkívül a magánbefektetők hozzájárulása és a PDP tőkeinjekciója is készpénz felhasználásával történt. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kiemelte, hogy a 20 %-os magántőke-részesedés főszabály szerint annak a jele lehet, hogy a kérdéses befektetést a piac támogatta, habár a műveletet az Adria akkori helyzetének szélesebb kontextusában kell vizsgálni arra is figyelemmel, hogy a 3. intézkedés már a harmadik tőkeemelés volt körülbelül 3,5 év leforgása alatt.
(83)
A Bizottság első megállapítása, hogy Szlovénia kellő bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Kompas d.d. és a Palma d.o.o. teljes mértékben magánkézben lévő vállalkozások, amelyekben az állam semmilyen irányítással vagy befolyással nem rendelkezik. A (79) preambulumbekezdésben megjelöltek szerint az 1. és a 2. intézkedés nem minősült állami támogatásnak. Ezek alapján úgy tűnik, hogy azok a befektetési döntések, amelyeket egy magánbefektető hozott volna, nem befolyásolhatták a magánkézben lévő utazási irodáknak az Adriába való befektetésre irányuló döntését. A Bizottság azt is tudomásul veszi, hogy a magánkézben lévő utazási irodák ugyanazon a napon jegyezték a részvényeket, mint a PDP, ugyanazt az árat fizették, a befektetésükre ugyanazok a feltételek vonatkoztak, továbbá mind a PDP, mind a magánkézben lévő utazási irodák készpénzzel bonyolították le a tőkeemelést.
(84)
Mindenesetre ha a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy a PDP hozzájárulása állami forrásokat tartalmaz és az az államnak tudható be (lásd e tekintetben a (89)-(91) preambulumbekezdést), a 20 %-os magántőke-részesedés az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében nem tekinthető elhanyagolhatónak az állami intervencióhoz képest (33). A fentiekre figyelemmel a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a magánkézben lévő utazási irodáknak az Adriába való befektetésre irányuló döntését ténylegesen befolyásolta a PDP magatartása. Az, hogy az Adriát nehéz helyzetben lévő vállalatnak tekintették 2010-ben (lásd a 7.1. szakaszt), nem változtat ezen a következtetésen.
(85)
A Szlovénia által benyújtott bizonyítékok alapján továbbá nem tűnik úgy, hogy a magánkézben lévő utazási irodákat a profitszerzésen kívül más indokok is vezérelték volna az Adriába való befektetésben. A Bizottság e tekintetben megemlíti a Szlovénia által benyújtott, az Adria 2009-2014 közötti időszakra vonatkozó stratégiai irányvonalairól szóló jelentést - amely a befektetés eldöntésének időpontjában nyilvánvalóan a befektetők rendelkezésére állt -, mely szerint az Adria várhatóan nyereséget termel 2010 és 2014 között a körülbelül 2,5 millió EUR összegű tőkeinjekció és az Adria által hozandó intézkedések (köztük magasabb személyszállítási átlagbevétel és költségcsökkentés) bevezetése alapján. Ez a jelentés szintén azt bizonyítja, hogy a magánkézben lévő utazási irodák tényleg meg voltak győződve a befektetésük jövedelmezőségéről.
(86)
Ezért a Bizottság úgy véli,hogy a magánkézben lévő utazási irodák az Adriába történő befektetést a PDP-vel egyenlő feltételek mellett (pari passu) hozták meg, és a befektetésük jelentős mértékű volt. A Bizottságnak emellett nincs oka kételkedni abban, hogy a magánkézben lévő utazási irodák profitszerzési célból fektettek be az Adriába. Ennek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 3. intézkedés nem jelentett jogtalan előnyt az Adria számára, ezért kizárható az állami támogatás jelenléte, és nem szükséges tovább vizsgálni, hogy teljesül-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében szereplő többi halmozott feltétel.
7.2.3. 4. intézkedés: a 2011. évi tőkeemelés
(87)
2011. szeptember 30-án Szlovénia az Adria 2011-es tőkeemelésének 70 %-át (49,5 millió EUR) jegyezte készpénzben. Szlovénia a Szlovén Köztársaság tőkeeszköz-kezelő ügynökségén (AUKN) keresztül fektette be ezt az összeget. A PDP ezenkívül még 1 %-ot jegyzett készpénzben (0,5 millió EUR). A tőkeemelés fennmaradó részét (19,7 millió EUR-t) az alábbi bankok által végrehajtott hitel-tőke konverzióval fedezték: 20 % az NLB, 5 % az Abanka Vipa d.d., 2 % a szlovén Unicredit Bank d.d. és 2 % a Hypo Alpe-Adria Bank d.d. által.
(88)
Az AUKN-t a Szlovén Köztársaság tőkebefektetéssel kapcsolatos vállalatirányításról szóló törvénye (34) hozta létre, az igazgatótanácsának tagjait a közgyűlés nevezte ki, a vállalat közvetlenül használta fel a Szlovén Köztársaság költségvetését, és a személyzete közalkalmazottakból állt. (35) Ebből tehát egyértelmű, hogy az AUKN lépései az államnak tudhatók be, és hogy azokhoz állami forrásokat használtak fel, amit még Szlovénia sem cáfolt. Kiegészítésként a Bizottság kiemeli a Szlovén Miniszterelnökség 2011. június 23-i sajtóközleményét: „A mai ülés során a kormány […] úgy határozott, hogy az [AUKN] 49,5 millió EUR-val járul hozzá az Adria Airways d. d. saját tőkéjéhez, és a [PDP] részvénytársaság 500 000 EUR összeget fizet […]. A Szlovén Köztársaság a folyamatban való aktív részvételével a jövőben szintén növelni szeretné a jelentétét a menetrend szerinti légi járatok területén, melyet egy szlovéniai székhellyel rendelkező légi fuvarozó biztosítana” (36) .
(89)
A PDP-t illetően a Bizottság úgy gondolja, hogy a Stardust Marine-ügy (37) szerinti értelemben számos jel enged arra következtetni, hogy a PDP-t azért hozták létre, hogy a szlovén hatóságok által meghatározott politikákat végrehajtsa, továbbá a 4. intézkedésbe való befektetésre irányuló döntése az államnak tudható be, és állami forrásokat tartalmaz. Először is, a Bizottság megállapítja, hogy a szlovén állam 100 %-os közvetlen részesedéssel rendelkezik a PDP-ben (a KAD-on, a SOD-on és a DSU-n keresztül). E tekintetben a Bizottság emlékeztet az ELAN-ügyben (38) hozott határozatára, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a KAD és a DSU (mindketten a PDP tulajdonosai) intézkedései az államnak tudhatók be. Ezen túlmenően az állam rendelkezik a (vállalat igazgatótanácsát kinevező) részvényesek bizottságában az összes szavazattal. A PDP alapszabályának 19. cikke szerint az igazgatótanács engedélyezi az 500 000 EUR értéket meghaladó értékpapír-vásárlásokat.
(90)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozattal összhangban szintén emlékeztet az előző szlovén pénzügyminiszter 2011. október 28-án, a megbízatása végén (vagyis a 4. intézkedés végrehajtását követően) tett nyilatkozatára: „Az egyedi szerkezetátalakítási vállalat (PDP) létrehozásával új finanszírozási forrást, valamint a vállalatok szerkezetátalakításának bevált gyakorlatait alkalmazó esetekre alapuló know-howt és szakértelmet biztosítottunk a szlovén vállalatok részére. Az Adria Airways és az Unior határozottan a legnagyobb visszhangot kiváltó sikereink közé tartozik.” (39) Ez a nyilatkozat a Stardust Marine-ügy értelmében az államnak való betudhatóság közvetlen bizonyítéka. A Szlovénia által felhozott érvek, melyek szerint ezt a nyilatkozatot a pénzügyminiszter megbízatása végének politikai kontextusában kell vizsgálni, mely „elég merész és egyszerű [nyilatkozat] ahhoz, hogy a médiában sikeresen lehessen kommunikálni”, nem tűnnek túl meggyőzőnek. Végül a Bizottság a Szlovén Miniszterelnökség 2011. június 23-i sajtóközleményét (lásd a (88) preambulumbekezdést) is közvetlen bizonyítékként kezeli, amely szerint a szlovén kormány úgy határozott, hogy a PDP 0,5 millió EUR-val járul hozzá a 2011-es tőkeemeléshez.
(91)
A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a PDP hozzájárulása a 2010-es tőkeemeléshez állami forrásokat tartalmazott, és a PDP intézkedései az államnak tudhatók be.
(92)
A bankokat illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatával összhangban megállapítja, hogy az Abanka Vipa d.d., a szlovén Unicredit Bank és a Hypo Alpe-Adria Bank d.d. teljes mértékben magánkézben lévő szervezetek. A 4. intézkedés végrehajtásakor az NLB többségi tulajdonosa közvetlenül (a részvények 45,62 %-a) és a SOD-on (4,07 %) és a KAD-on (4,03 %) keresztül (40) közvetve az állam volt, és a KBC Bank volt még egyedüli jelentős részvényes (25 %). Az NLB-ben a többségi állami tulajdon - amely az igazgatótanácsban és a felügyelőbizottságban a szavazatok többségének birtoklását jelenti - annak a jele, hogy az intézkedések az államnak tudhatók be. Az NLB alapszabályából azonban a Bizottság nem tudja biztosan megállapítani, hogy az Adriába való befektetéssel kapcsolatos döntése az államnak tudható-e be. A Bizottság az NLB irányítási struktúrájából nem észlelt semmilyen egymásra hatást a hatóságok oldaláról. A Bizottság ezenkívül nem talált e tekintetben közvetett bizonyítékot a Stardust Marine-ügy szerinti értelemben. A Bizottság a fenti indokok miatt úgy véli, hogy az NLB 4. intézkedésben való részvételének eldöntése nem tudható be az államnak.
(93)
Miután a Bizottság tisztázta, hogy az AUKN és a PDP intézkedései az államnak tudhatók be, értékelnie kell, hogy az intézkedések jogtalan szelektív előnyt juttattak-e az Adria részére.
(94)
Szlovénia először is azt kifogásolja, hogy a bankoknak az Adriába való befektetéssel kapcsolatos döntése és az állam döntése összefüggött volna, ami önmagában kizárja az előnyszerzést.
(95)
A Bizottság először emlékeztet arra a következtetésére, hogy az Adria 2011-ben, a 4. intézkedés meghozatalakor nehéz helyzetben lévő vállalat volt (lásd a (66) preambulumbekezdést).
(96)
A Bizottság emellett megállapítja, hogy a bankok hozzájárulása a 2011-es tőkeinjekcióhoz az Adria felé fennálló követeléseik 26 %-ának tőkévé való átváltása formájában történt. Az állam és a PDP viszont készpénzt használt a tőkeinjekció során. Szlovénia azzal érvel, hogy az összesen 19,7 millió EUR tőkévé átváltott összegből [10-20] millió EUR felelne meg tőkeinjekciónak, mivel a kölcsönök azon része teljes mértékben fedezettel volt biztosítva. Szlovénia szerint a bankok a konverzióval új kockázatot vállaltak, ami [10-20] millió EUR értékű új forrás tőkeinjekciójának felel meg.
(97)
A Bizottság értékelte a Szlovénia által benyújtott információt, és azt a következtetést fogalmazta meg, hogy a 19,7 millió EUR tőkévé átváltott összegből [10-20] millió EUR teljes mértékben és megfelelően biztosítva volt fedezettel, főleg az Adria birtokában lévő repülőgépekkel. A repülőgépek értékének meghatározásához az Adria a repülőgépek értékelemzését végző vállalat (Aircraft Value Analysis Company, AVAC) által 2011 áprilisában közzétett „Repülőgépek referenciaértékei” c. jelentést vette alapul. Ez a jelentés - magas és alacsony értékhatárokat is feltüntetve - tartalmazza számos repülőgéptípus jelenlegi és jövőbeli értékét és bérleti díját. A biztosítékként elzálogosított repülőgépek értékelése során mélyen az AVAC által meghatározott legmagasabb érték alatt számították be a repülőgépeket. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a jelentés megbízható forrás a repülőgépek értékének meghatározásához, köszönhetően az AVAC független jellegének és széles körű alkalmazásának az ágazatban.
(98)
A [0-10] millió EUR összegű, tőkévé átváltott hitelre azonban nem nyújtottak teljes mértékben fedezetet. A Bizottság erre a részre vonatkozóan nem tudja megállapítani, hogy egyenértékű lett-e volna egy tőkeinjekcióval, illetve hogy a bankok új kockázatot vállaltak volna. A fennmaradó adósság feltételei javultak, és az általános kockázati szint is jelentősen csökkent, mivel a biztosítékok mértéke a hitelek fennálló (át nem váltott) részére a konverzió előtti szinten maradt. Az általános kockázatot tovább csökkentette, hogy a hitel-tőke konverzió előfeltételeként az Adriának […]. Emellett egyes esetekben a fennálló hitelekre (kamatláb, visszafizetési konstrukció stb.) vonatkozó feltételek […].
(99)
Másrészt Szlovénia legalább 49,5 millió EUR-ra teljes kockázatot vállalt, mert csak a 2011-es tőkeinjekciót követően vált az Adria részvényesévé. A bankok bár új kockázatot vállaltak, az nem volt egy szinten a Szlovénia által vállalt kockázattal, mivel a hitelkonverziónak köszönhetően javult a pozíciójuk. Ez alapján úgy tűnik, hogy amikor a bankok az Adriába történő befektetés mellett döntöttek, nem voltak az állammal összehasonlítható helyzetben.
(100)
Az sem zárható ki, hogy a bankok ez irányú döntését az állam magatartása befolyásolta volna. Az Adria 2011. évi éves jelentése megállapítja, hogy „Szlovénia […] kormánya 2011. január 20-án egyértelműen kinyilvánította véleményét, és állást foglalt amellett, hogy az Adria Airways mint nemzeti légitársaság fontos a szlovén gazdaság, a szlovén lakosság és a külföldi vendégek számára is. A kormány határozatában az Adria Airways Szlovénia nemzeti légitársaságaként való megtartására irányuló tervet határozott meg […]”. Ez a jóval a szerkezetátalakítási terv 2011. szeptemberi elfogadását megelőzően hozott határozat megkönnyítette volna a bankok befektetésre irányuló döntését, mert az állam már jelezte, hogy komolyan támogatná az Adriát. (41)
(101)
A fenti indokok miatt a Bizottság nem veszi figyelembe Szlovénia azon érveit, melyek szerint az állam és a bankok egyenlő feltételek mellett (pari passu) fektettek be.
(102)
A Bizottságnak azonban elemeznie kell, hogy Szlovénia befektetése az Adriában a piacnak megfelelő-e. Szlovénia azzal érvel, hogy a 2011. szeptemberi szerkezetátalakítási terv miatt döntött a 4. intézkedésben való részvétel mellett, ami a piacgazdasági befektető elvének megfelelőnek tekintendő.
(103)
A Bizottság előzetesen felhívja a figyelmet, hogy - az előző tőkeemelésekkel ellentétben - a 2011. évi tőkeemelésre értékelési jelentés nélkül került sor. Az ítélkezési gyakorlat szerint továbbá a jelentős adóssággal rendelkező vállalkozás feltőkésítését fontolgató magánbefektető igényelte volna a vállalatot életképessé tevő szerkezetátalakítási terv bemutatását. (42) Ennél az esetnél a szlovén hatóságok azt állítják, hogy a 2011. szeptemberi szerkezetátalakítási terv alapján döntöttek a 2011-es tőkeemelésben való részvétel mellett.
(104)
A Bizottság azonban már megállapította, hogy az Adria 2011-ben nehéz helyzetben lévő vállalatnak számított (lásd a (66) preambulumbekezdést). Ez már önmagában valószínűtlenné teszi, hogy az állam azt remélje az Adriától, hogy ésszerű időn belül normális hozamot termeljen a befektetett tőke után. A Bizottság továbbá fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt álláspontját, hogy a szerkezetátalakítási terv nem tekinthető elegendőnek ahhoz, hogy igazolja a 2011-es tőkeemelés piacgazdasági befektető elvének való megfelelését. Először is a szerkezetátalakítási terv (az eredeti, 2011. szeptemberi változatában) 2013-ra jósolta a vállalat életképességének helyreállítását nagyon alacsony (EBT) haszonkulcsokkal (a reális forgatókönyvben 2013-ban […] %, 2014-ben […] %, míg 2015-ben […] % lenne a haszonkulcs). A részvényesek számára nyújtott elégtelen hozamot az is igazolja, hogy a terv ugyanerre az időszakra kifejezetten alacsony tőkeszintet irányzott elő a 2011-es […] EUR és a 2015-ös […] EUR közötti sávban. Ez azt jelenti, hogy a 2011 szeptemberében beáramló tőkét - 69,7 millió EUR - jelentősen csökkentették a szerkezetátalakítási időszak alatt, és így az nem fog tényleges hozamot termelni.
(105)
Szlovénia számos, az Airconomy és az Adria által 2011 áprilisa és szeptembere között (vagyis a 2011. szeptemberi szerkezetátalakítási tervet megelőzően) készített időközi jelentést nyújtott be, amelyek állítólag a szerkezetátalakítási tervben nem szereplő mennyiségi meghatározásokat tartalmaztak, és amelyeket a jelek szerint mind az Adria akkori részvényesei, mind az állam számára eljuttattak. A Bizottság azonban megállapítja, hogy az időközi jelentések a 2011-2012-es időszakra vonatkoznak, míg a szerkezetátalakítási terv 2015-re vonatkozó előrejelzéseket is tartalmaz, […]. Ez alapján a Bizottság véleménye szerint az időközi jelentésekben nem szerepeltek azok a szükséges hiányzó információk, amelyek alapján a szerkezetátalakítási terv megfelelne a piacgazdasági befektető elvével kapcsolatos vizsgálaton.
(106)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2011-es tőkeemelés jogtalan előnyt biztosított az Adria számára. Ez az előny a jellegét tekintve szelektív, mert az Adria volt az egyetlen kedvezményezettje.
(107)
Végül a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, vajon valószínű volt-e, hogy a 4. intézkedés torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet azáltal, hogy előnyhöz juttatja az Adriát az állami támogatásban nem részesülő versenytársaival szemben. Egyértelműnek tűnik, hogy a 4. intézkedés képes volt befolyásolni az EU-n belüli kereskedelmet és versenyt, mert az Adria más uniós légitársaságok vetélytársa, különösen a légi közlekedés liberalizációja harmadik szakaszának („harmadik csomag”) 1993. január 1-jén történt hatálybalépése óta. Emellett az EU-n belüli viszonylag rövidebb távolságokra történő utazás szempontjából a légi közlekedés a közúti és vasúti közlekedés vetélytársa, ezért a közúti és vasúti szolgáltatók is érintettek lehetnek.
(108)
A 4. intézkedés így lehetővé tette, hogy az Adria folytassa a működését, és ne kelljen szembenéznie - mint a többi vetélytársnak - a nehéz pénzügyi eredményeiből általában fakadó következményekkel.
(109)
A fenti érvek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a 4. intézkedés állami támogatást jelentett az Adria javára.
7.2.4. 5. intézkedés: az AAT értékesítése 2010-2011-ben
(110)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában a (41) és a (42) preambulumbekezdésben foglalt okok miatt arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a PDP és az Aerodrom Ljubljana AAT-ban való részesedésszerzése jogtalan előnyt biztosított az Adria számára.
(111)
A PDP és az Aerodrom Ljubljana hozzájárulásának eltérő jellege miatt (készpénz és hitel-tőke konverzió) és a 4. intézkedéssel kapcsolatos érvelésre tekintettel (lásd a (94)-(101) preambulumbekezdést) a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az egyforma (pari passu) okfejtés értelemszerűen kizárható az 5. intézkedés esetében.
(112)
A Bizottságnak ennek ellenére meg kell vizsgálnia, hogy a PDP és az Aerodrom Ljubljana befektetési döntései gazdaságilag ésszerűek voltak-e, vagyis azt, hogy egy körültekintő piacgazdasági szereplő hasonló körülmények között vajon ugyanígy cselekedett volna. A Bizottság e tekintetben elsősorban azt állapítja meg, hogy az Aerodrom Ljubljana és a PDP által fizetett teljes ár (14,7 millió EUR) az AAT értékelési jelentésében meghatározott értéktartományon belül volt. A Bizottság azonban aggodalmait fejezte ki az értékelési jelentést illetően arra hivatkozva, hogy a jelentésnek az AAT (akkoriban az Adria SVL-ként ismert karbantartási részlege) értékét úgy kellett volna meghatároznia, mintha az egy különálló egység lenne (figyelmen kívül hagyva a csoporton belüli szinergiákat). A Bizottság azt is megállapította, hogy jelentős idő telt el az AAT/SVL értékbecslése ([…]) és az AAT értékesítése (2010. november és 2011. március) között.
(113)
A Bizottság először azt állapítja meg, hogy az értékelési jelentést egy független szakértő (KPMG) készítette, és nincs ok azt feltételezni, hogy a szakértő nem teljes függetlensége birtokában végezte a feladatát. A részvények értékének becslése és értékesítése között eltelt időt illetően Szlovénia elmagyarázta, hogy az értékelési jelentés az Adria 2009. december 31-i pénzügyi helyzetén, tehát az utolsó, külső cég által ellenőrzött adatokon alapult. A Bizottság megállapítja, hogy az 5. intézkedést először 2010 novemberében hajtották végre, tehát kevesebb mint egy évvel az AAT értékelési jelentés szerinti értékelése után. Ezen túlmenően, míg az AAT értékelési jelentése figyelembe veszi az Adria negatív előrejelzéseit, a karbantartási, javítási és felújítási szolgáltatások üzleti szegmensét is részletesen elemezte, és arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat negatív tendenciája nem alkalmazható az AAT esetében, mert az AAT jövedelmező részleg volt. Az értékelési jelentés részletes vizsgálata emellett azt is igazolja, hogy AAT/SVL részleget különálló üzleti egységként vizsgálta, és nem vette ténylegesen figyelembe az Adriával való esetleges szinergiákat. E tekintetben úgy tűnik, hogy az értékelési jelentést akkor készítették, amikor ismert volt, hogy az AAT karbantartási, javítási és felújítási szolgáltatások nyújtásába kezd külső ügyfelek, nevezetesen a Spanair számára, amely fokozatosan az AAT legfőbb ügyfelévé fog válni az Adria helyett. A fentiek alapján - mivel a jelentésben szerepeltek az AAT legfrissebb rendelkezésre álló, ellenőrzött pénzügyi adatai, mivel azt egy független szakértő állította össze, és mivel hitelt érdemlően az összes lényeges üzleti szempontot figyelembe veszi - elfogadható a jelentés referenciaként való használata a szóban forgó intézkedés vonatkozásában. Végezetül, bár igaz az, hogy a válság akkor még nem ért véget, úgy tűnik, hogy a szlovén gazdaságot a 2009-es év sújtotta a legjobban. 2010 novemberében, amikor a PDP és az Aerodrom Ljubljana az AAT megvásárlása mellett döntött, a szlovén GDP növekedésének előrejelzései 2010-re, 2011-re és 2012-re (1,1 %, 1,9 %, illetve 2,6 %) már ismét pozitív számokat mutattak. (43) Egy magánbefektető ilyen körülmények között nem feltétlenül végzett volna el egy újabb értékelést, mivel feltételezhette, hogy a 2009-es adatokra épülő értékelési jelentés pontos meglátásokat tartalmaz a vállalatról.
(114)
Ennél is fontosabb, hogy Szlovénia bizonyítékokkal támasztotta alá azt, hogy az 5. intézkedés végrehajtásakor az AAT jövedelmező volt, nem volt lejárt tartozása, és a hiteleit fedezte a nyereség. Szlovénia emellett egészen 2014-ig megadta az AAT-ra vonatkozó előrejelzéseket, melyek szerint az AAT adózás utáni eredménye 2010-ben […] EUR lesz, és ezután is nyereséges marad, majd 2014-re körülbelül […] EUR nyereséget termel. A jelek szerint ezek az előrejelzések a PDP és az Aerodrom Ljubljana számára is rendelkezésre álltak a befektetési döntésük meghozatalakor.
(115)
Szlovénia azt is bizonyította, hogy az Aerodrom Ljubljana gazdasági megfontolások miatt döntött úgy, hogy befektet az AAT-ba. 2010 augusztusában és szeptemberében az Aerodrom Ljubljana igazgatótanácsa és felügyelőbizottsága megvizsgálta az AAT-ben való részesedésszerzés lehetőségét. Az Aerodrom Ljubljana megvizsgálta annak lehetőségét, hogy elrendezzen néhány, az Adriával szemben fennálló követelést az üzemeltetés feltételeire tekintettel, ami 8 %-os hozamot garantált az AAT elsőbbségi részvényeire, […]. Habár egy másik értékelés alacsonyabb árat javasolt a részvényekért, az Aerodrom Ljubljana felügyelőbizottsága arra a következtetésre jutott, hogy a konverzió feltételei ([…]) alátámasztották a magasabb részvényárat.
(116)
Az AAT értékesítésének második fázisát illetően az Aerodrom Ljubljana felügyelőbizottsága 2011. január 21-i ülésének jegyzőkönyve szerint megvitatták a különböző részvényárak előnyeit és hátrányait, valamint az Aerodrom Ljubljana eladási opciójának megszüntetését. Az eladási opcióról éppen a törzsrészvények megszerzésekor (2011 elején) mondtak le, az Aerodrom Ljubljana felügyelőbizottsága viszont mindezek ellenére arra a következtetésre jutott, hogy gazdaságilag ésszerű volt ez a lépés, mert az eladási opcióról való lemondásért cserébe az Aerodrom Ljubljanának sikerült megszereznie az egyenrangú közös irányítást az AAT-ban annak ellenére, hogy kevesebb részvénye van, mint a PDP-nek. A felügyelőbizottság emellett azt is megállapította, hogy az AAT megvásárlásának pozitív hatása lenne az Aerodrom Ljubljanára: ha az Adria működése leállna, akkor ez […] %-kal csökkentette volna a repülőtér 2011. évi becsült bevételeit.
(117)
Szlovénia arra is szolgált bizonyítékkal, hogy a PDP vezetősége gazdaságilag ésszerű okok miatt döntött úgy, hogy megszerzi az AAT elsőbbségi részvényeit és törzsrészvényeit. A PDP vezetőségi üléseinek jegyzőkönyvében az látható, hogy a PDP elvégezte a saját értékelését is az AAT-val kapcsolatban, amely a (34) preambulumbekezdésben említett értékelési jelentésben meghatározott értéktartományon belüli, […] EUR és […] EUR közötti árat javasolt. Bár a PDP befektetésének belső megtérülési rátája elérné a(z) […] %-ot, a PDP-nek sikerült jobb feltételeket kialkudnia az AAT-tól, ideértve a 8 %-os garantált osztalékot.
(118)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a PDP és az Aerodrom Ljubljana 5. intézkedésben való részvételre irányuló döntése nem juttatta jogtalan előnyhöz az Adriát, mivel mindkét befektető körültekintő piaci szereplőként viselkedett és gazdasági szempontból ésszerű okokra alapozta a befektetésre irányuló döntését. Ezért nem szükséges annak értékelése, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében szereplő többi halmozott feltétel teljesül-e.
7.3. A támogatás meglétére vonatkozó következtetés
(119)
Egyrészt a fent említett okokból a Bizottság úgy határoz, hogy az 1., 2., 3. és 5. intézkedés nem nyújtott állami támogatást az Adria számára.
(120)
Másrészt, a 7.2.3. szakaszban említettek szerint a Bizottság úgy véli, hogy a 4. intézkedés tartalmazott állami támogatást, ezért vizsgálni fogja annak jogszerűségét és a belső piaccal való összeegyeztethetőségét.
7.4. A támogatás jogszerűsége - 4. intézkedés
(121)
Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a tagállamok mindaddig nem adhatnak állami támogatást, amíg a Bizottság nem határoz az intézkedés jóváhagyásáról. A Bizottság megjegyzi, hogy Szlovénia úgy vett részt a 2011-es tőkeinjekcióban (4. intézkedés), hogy nem értesítette erről előre a Bizottságot a jóváhagyása érdekében. A Bizottság sajnálja, hogy Szlovénia nem tett eleget a felfüggesztési kötelezettségének, amivel megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló kötelezettségét.
7.5. A támogatás összeegyeztethetősége - 4. intézkedés
(122)
Szlovénia úgy véli, hogy ha a Bizottság állami támogatás jelenlétét fedezné fel a 4. intézkedésben, az az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető lenne a belső piaccal, és megfelelne a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásnak.
(123)
Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy engedélyezhető az egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az eljárás megindításáról szóló határozatában leírtak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a 4. intézkedés összeegyeztethetősége kizárólag az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésének c) pontja, így különösen a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó rendelkezések alapján vizsgálható.
7.5.1. Támogathatóság
(124)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 33. pontja értelmében csak a 9-13. pont értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozások jogosultak szerkezetátalakítási támogatásra. A Bizottság e tekintetben már megállapította, hogy az Adria 2011-ben, a 4. intézkedés végrehajtásakor nehéz helyzetben lévő vállalat volt (lásd a (66) preambulumbekezdést).
(125)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 12. pontja kimondja, hogy az újonnan alapított vállalkozások még akkor sem jogosultak megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Egy vállalkozást elvileg a vonatkozó tevékenységi területen elkezdett műveleteitől számított első három éven keresztül tekintenek újonnan alapítottnak. Az Adriát 1961-ben alapították, így nem tekinthető újonnan létrehozott vállalkozásnak. Emellett az Adria nem tartozik valamely vállalatcsoporthoz a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 13. pontja alkalmazásában.
(126)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az Adria jogosult szerkezetátalakítási támogatásra.
7.5.2. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(127)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34. pontja értelmében a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi egyedi támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Bizottsággal. A 35. pont kifejti, hogy a szerkezetátalakítási tervnek - amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie - a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét.
(128)
Az iránymutatások 36. pontja értelmében a tervnek ismertetnie kell azokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a vállalkozást, és figyelembe kell vennie az uralkodó és a jövőben várható piaci viszonyokat, forgatókönyveket készítve a helyzet legkedvezőbb, illetve legkedvezőtlenebb alakulására, valamint egy alapesetre.
(129)
A tervnek olyan fordulatot kell eredményeznie, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon (az iránymutatások 37. pontja).
(130)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában említettek szerint a Bizottság aggályait fejezte ki a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban, mivel nem tűnt elég megbízhatónak ahhoz, hogy hosszú távon visszaállítsa az Adria életképességét, és egyes előrejelzései látszólag nem számszerűsített, bizonytalan vagy nem egyértelmű feltételezéseken alapultak. A Bizottság továbbá nem volt biztos abban, hogy a vállalat az eredeti szerkezetátalakítási tervben említetteknek megfelelően visszanyeri az életképességét 2013. végéig.
(131)
A hivatalos vizsgálati eljárás alatt Szlovénia számos esetben frissítette a szerkezetátalakítási tervet. A naprakésszé tett terv szerint az Adria 2014-ben vagy 2015-ben nyeri vissza életképességét. A szerkezetátalakítás időtartama így a légi utasszállító ágazat korábbi gyakorlatának megfelelően legfeljebb 5 év. (44) A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a jelenlegi gazdasági körülmények között különösen a légi közlekedési ágazatban kell stabilizálni az üzemeltetési és szolgáltatási teljesítményt annak érdekében, hogy ne csak egy rövid távú fordulatot, hanem a jövőbeli növekedés szilárd alapját jelentő hosszú távú életképességet lehessen biztosítani, amely folyamat a jellege miatt több évbe fog telni.
(132)
A szerkezetátalakítási terv kiemeli, hogy az Adria szerkezetátalakítási folyamatának fő célja a hosszú távú életképesség, amelynek elsődleges motivációja a számos kulcsfontosságú célkitűzést megfogalmazó, világos stratégia és piaci szemlélet elfogadása, éspedig: nagyobb pénzügyi erő és semmilyen veszteség 2013-tól kezdődően, a komplexitás költségeinek csökkentése és egy egyértelmű, versenyképes és fenntartható egyedi értékesítési ajánlat kialakítása. A terv szerint e célkitűzések megvalósításával a vállalat […].
(133)
A szerkezetátalakítási terv azokat a körülményeket is ismerteti, amelyek nehéz helyzetbe hozták az Adriát; ezeket főként a globális pénzügyi válság, az Adria elsődleges piacának kis mérete (Szlovénia és a szomszédos országok), a flotta alacsony kapacitása (főként CRJ200 repülőgépek) okozta, […].
(134)
A szerkezetátalakítási terv továbbá forgatókönyveket tartalmaz a helyzet legkedvezőbb, illetve legkedvezőtlenebb alakulására, valamint egy alapesetre is, és magában foglalja azon kockázatok elemzését, melyek hatással lehetnek az Adria szerkezetátalakítására, mint például az üzemanyagárak változása, a devizaárfolyam-ingadozásokból eredő kockázatok, vagy a flottát veszélyeztető potenciális kockázatok. Mindenesetre az Adria várhatóan a szerkezetátalakítási időszak végére visszanyeri az életképességét. Az alapesetre vonatkozó forgatókönyv szerint az Adria várható nettó árrése 2014-ben […] %, 2015-ben […] %, hitel-tőke aránya 2014-ben […], 2015-ben […], tőkearányos jövedelmezősége 2014-ben […] %, 2015-ben […] % lesz. A legkedvezőtlenebb esetre vonatkozó forgatókönyv szerint a várható nettó árrése 2014-ben […] %-ra, 2015-ben […] %-ra csökken, a hitel-tőke aránya 2014-ben […]-ra, 2015-ben […]-ra nő, és a tőkearányos jövedelmezősége 2014-ben […] %, 2015-ben […] % lesz.
(135)
A terv leginkább az Adria hálózatának szerkezetátalakítására és csökkentésére összpontosít, amely a flottában, a repülőszemélyzetben és egyéb személyzetben meglévő többletkapacitás miatt veszteséges volt. Ehhez a szerkezetátalakítási terv az útvonalak és a járatok gyakoriságának jelentős csökkentését, valamint […] repülőgépekből álló, csökkentett számú és üzemanyag-takarékosabb flotta kialakítását irányozza elő 2015-re ([…]), főleg […].
(136)
A szerkezetátalakítási terv a(z) […] útvonalak megszüntetését és a járatok gyakoriságának további csökkentését irányozza elő. A menetrend szerinti járatok számát is jelentősen, […]-ra/-re csökkentik 2015-ben. Összességében az Adria a szerkezetátalakítási időszak alatt [11-14] %-kal csökkenti az ASK-ban kifejezett kapacitását. (45)
(137)
A tervben előirányzott, költségcsökkentésre irányuló szerkezetátalakítási intézkedésekkel (pl. […] stb.) egy újabb lépést tesznek a fenntarthatóbb életképesség felé vezető helyes irány felé. Ezen túlmenően a kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedések (lásd a (31) preambulumbekezdést) emelkedő bevételeket és csökkenő költségeket irányoznak elő, melyek együttes pozitív hatása […] EUR lesz 2014-ben és […] EUR 2015-ben, így erősítve az Adria életképességének helyreállítását. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy a költségcsökkentő és bevételnövelő kezdeményezések 2015-re képesek lesznek hosszú távon visszaállítani az Adria életképességét.
(138)
Emellett a Szlovénia által benyújtott bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy az Adria jó úton halad a szerkezetátalakítási tervben megfogalmazott célkitűzések többségének teljesítése felé, ami a terv megbízhatóságának újabb jele.
(139)
Az életképesség helyreállítását illetően a Bizottság a szerkezetátalakítási tervnek a Szlovénia által benyújtott frissítései alapján arra a következtetésre jut, hogy a különböző szerkezetátalakítási intézkedések hatását megfelelően számszerűsítették, és az életképességet minden forgatókönyv esetében megfelelő szintre irányozták elő a teljes szerkezetátalakítási időszak alatt, 2014-ig és 2015-ig. Ezért a meghozott jelentős szerkezetátalakítási intézkedéseket és az eddig elért fejlődést tekintve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé fogja tenni az Adria számára, hogy ésszerű időn belül visszanyerje a hosszú távú életképességét.
7.5.3. A verseny jogtalan torzulásának elkerülése (kompenzációs intézkedések)
(140)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38. pontja értelmében kompenzációs intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat a lehető legkisebb szintre csökkentsék. Ezen intézkedések magukban foglalhatják az eszközöktől való megfosztást, a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentését és az érintett piacokra való belépés akadályainak csökkentését (az iránymutatások 39. pontja).
(141)
Ebben a vonatkozásban a veszteséges tevékenységek megszüntetését, melyek mindenképpen szükségesek az életképesség visszaállításához, nem tekintik a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének a kompenzációs intézkedések elbírálása céljából (az iránymutatások 40. pontja).
(142)
Szlovénia az alábbi kompenzációs intézkedéseket terjeszti elő az Adria számára: a) […] menetrend szerinti járatok, b) több repülőtéren a résidők feladása, ideértve a koordinált repülőtereket, c) flotta csökkentése, és d) az AAT értékesítése.
(143)
Szlovénia bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy - a Bizottság korábbi esetekben alkalmazott gyakorlatának megfelelően - a szerkezetátalakítási terv miatt törölt útvonalak a C1 kategóriájú hozzájárulás alapján nyereségesek voltak. (46) Eszerint a C1 kategóriájú hozzájárulás figyelembe veszi a járatot, az utasokat és az egyes útvonalakra jutó forgalmazási költségeket (változó költségeket). Ezért az összes C1 kategóriájú pozitív hozzájárulást eredményező útvonal elegendő bevételt termel ahhoz, hogy fedezze az útvonal változó költségeit, valamint hozzájáruljon a vállalat állandó költségeinek fedezéséhez is. A Bizottság álláspontja szerint a C1 kategóriájú hozzájárulás megfelelő annak értékelésére, hogy egy bizonyos útvonal hozzájárul-e a légitársaság jövedelmezőségéhez.
(144)
A kapacitás vonatkozásában a szerkezetátalakítási terv előírja, hogy míg 2011-ben a társaság teljes kapacitása […] ASK volt, addig a 2015-ben lezáruló szerkezetátalakítási időszak végén az Adria kapacitása várhatóan eléri a(z) […] ASK-t, ami [11-14] %-os csökkenést jelent. Ha nem számoljuk a C1 kategóriájú negatív hozzájárulást eredményező útvonalakat, ez a szám [6-8] %-ra csökken.
(145)
A Bizottság emellett megállapítja, hogy az útvonalhálózat módosításai miatt az Adria számos repülőtéri résidőt felszabadított, némelyiket koordinált (47) repülőtéren, például Dublinban vagy Koppenhágában. E résidők segítségével a versenytárs légitársaságok üzemeltethetnek bizonyos útvonalakat és növelhetik a kapacitásukat.
(146)
Végül a flotta csökkentésére vonatkozóan a Bizottság megállapítja, hogy az Adria a 2011-ben meglévő […] repülőgépről […] repülőgépre csökkentette a flottáját, és ennek a számnak a szerkezetátalakítási terv szerint a 2015-ben végződő szerkezetátalakítási időszak végéig változatlannak kell maradnia. Az AAT értékesítését illetően a Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés elfogadható kompenzációs intézkedésként, különösen figyelembe véve a (118) preambulumbekezdésben foglalt azon következtetést, hogy ez nem tartalmaz állami támogatást.
(147)
A kompenzációs intézkedések megfelelőségének elbírálásakor a Bizottság figyelembe veszi a piac szerkezetét és a versenyfeltételeket annak biztosítása érdekében, hogy ezen intézkedések egyike se rontsa a piac szerkezetét (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 39. pontja). Az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival és különösen az adott vállalkozás méretével és relatív piaci jelentőségével. A csökkentés mértékét esetről esetre külön-külön kell megállapítani (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja).
(148)
A Bizottság első körben megállapítja, hogy az Adria az uniós légitársaságok ágazatának (utasszámban mért) teljes hasznosított kapacitásában és eredményében csak 0,15 %-os piaci részesedéssel rendelkezik (1,17 millió utas 2011-ben). Egy ilyen kicsi légitársaság számára, mint az Adria, a flotta és a kapacitás további csökkenése negatívan hathat az életképességére a vetélytársaknak nyújtott jelentős piaci lehetőségek nélkül.
(149)
A kompenzációs intézkedések legfontosabb részét, a kapacitás csökkentését illetően a Bizottság a nyereséges útvonalak számának - különösen más légitársaságok szerkezetátalakítási ügyeivel összehasonlítva - körülbelül [6-8] %-os csökkentését tartja megfelelőnek 2011 és 2015 között. (48) Ez a csökkentés magasabb, mint az Air Malta-ügy esetében. Ezenkívül a teljes, [11-14] %-os kapacitáscsökkentés az Austrian Airlines-ügyben elfogadott 15 %-os csökkentéshez közelít. (49)
(150)
A Bizottság megjegyzi, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a regionális befektetési támogatások szempontjából Szlovénia támogatott terület. (50) A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 56. pontja szerint „a támogatás engedélyezésekor a támogatott térségekben kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kompenzációs intézkedések végrehajtását és a kedvezményezett hozzájárulásának mértékét illetően. Ha a vidékfejlesztési szükségletek igazolják, azokban az esetekben, ha a túlzott versenytorzulás elkerülése érdekében a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tűnik a legmegfelelőbb intézkedésnek, a támogatott térségekben kisebb a kért csökkentés, mint a nem támogatott térségekben.”
(151)
Ennek tükrében a Bizottság a Szlovénia által javasolt kompenzációs intézkedéseket ezért a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében elégségesnek és arányosnak véli annak biztosítására, hogy az Adriának nyújtott szerkezetátalakítási támogatásból származó, a kereskedelmi feltételekre gyakorolt káros hatások a lehető legkisebb szintre csökkenjenek.
7.5.4. Minimumra korlátozott támogatás (saját hozzájárulás)
(152)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja szerint a támogatás összegének a szükséges szerkezetátalakítási költségek minimumára való korlátozása érdekében a kedvezményezetteknek jelentős mértékben hozzá kell járulniuk saját forrásaikból a szerkezetátalakítási tervhez. Ide tartozhat olyan eszközök eladása, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás fennmaradásához, valamint a piaci feltételek mellett történő külső finanszírozás.
(153)
A saját hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeli nyereséget, mint például a pénzforgalmat, ténylegesnek, vagyis valósnak kell lennie (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja). A saját hozzájárulás természeténél fogva nem tartalmazhat további állami támogatást. A nagyobb vállalkozások esetében a Bizottság általában a szerkezetátalakítási költségekhez történő legalább 50 %-os hozzájárulást tekinti megfelelőnek. Ugyanakkor kivételes körülmények között és nehéz helyzetekben a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 44. pontja).
(154)
A(z) […] EUR összegű teljes szerkezetátalakítási költségre figyelemmel az Adria tervezett saját hozzájárulása […] EUR, vagyis a teljes szerkezetátalakítási költség körülbelül [50-54] %-a. A saját hozzájárulás a szerkezetátalakítási tervvel összhangban az alábbi elemekből tevődik össze:
a)
[…].
b)
Az AAT értékesítéséből befolyó teljes összeg (14,7 millió EUR).
c)
A bankok által a 4. intézkedés alapján végrehajtott hitel-tőke konverzió teljes összege (19,7 millió EUR).
(155)
A (154) preambulumbekezdés a) pontját illetően a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések elfogadhatók, és a jelek szerint igazoltan saját hozzájárulásként tekinthetők. A legtöbb eszközt ténylegesen értékesítették, ezért az értékesítésből származó bevételek egyértelműen saját hozzájárulásnak tekinthetők. Szlovénia továbbá bizonyította, hogy a fennmaradó eszközök jelenleg értékesítés alatt vannak, és az értéküket külső értékelések szerint állapították meg, például a repülőgépek esetében az AVAC-értékelés alapján (lásd a (97) preambulumbekezdést).
(156)
A (154) preambulumbekezdés b) pontját illetően, mivel a Bizottság úgy határozott a (118) preambulumbekezdésben, hogy az 5. intézkedés nem tartalmaz állami támogatást, ésszerűnek látszik annak megállapítása, hogy az AAT eladásából származó bevételt a saját hozzájárulás elemeként kell kezelni.
(157)
Végül a (154) preambulumbekezdés c) pontjában említett hitel-tőke konverziót illetően Szlovénia úgy véli, hogy a bankok által a 4. intézkedés alatt végrehajtott hitel-tőke konverzió teljes összegét saját hozzájárulásnak kell tekinteni. Ennek kapcsán a Bizottság azon az állásponton van, hogy a nem fedezett adósság konverziója általában nem a piac vállalatba vetett bizalmának a jele, mert a fedezettel nem biztosított hitelezők nem vállalnak a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával összefüggő, új kockázatot. Adria esetében azonban Szlovénia bemutatta, hogy a tőkévé alakított hitel jelentős összegig, a teljes 19,7 millió EUR-ból [10-20] millió EUR-ig teljesen fedezettel volt biztosítva (lásd a (97) preambulumbekezdést). Így ha az Adriát felszámolták volna, a bankok visszaszerezhették volna a teljes mértékben fedezettel biztosított összeget. Ebből az következik, hogy a bankok feladták a teljes mértékben fedezettel biztosított követelésüket - amelyet teljes mértékben visszaszerezhettek volna -, és ugyanilyen összegben az Adria tőkéjével helyettesítették. Ezért a bankok új kockázatot vállaltak azzal, hogy legalább [10-20] millió EUR értékű adósságot tőkévé váltottak, mivel nem tudják teljes bizonyossággal, hogy az Adriába való befektetésük nyereséges lesz-e.
(158)
A Bizottság ez alapján úgy véli, hogy a teljes mértékben fedezettel biztosított hitelek ([10-20] millió EUR) hitel-tőke konverziója elfogadható saját hozzájárulásként.
(159)
A fentiek figyelembevételével az Adria saját hozzájárulásának szintje eléri a(z) […] EUR-t, vagy a szerkezetátalakítási költségek [46-48] %-át. Az Adriához hasonló nagy vállalkozás esetében a saját hozzájárulás mértéke általában 50 %. Ugyanakkor a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 56. pontja értelmében elképzelhető, hogy a Bizottság kevésbé szigorú a saját hozzájárulás mértékét illetően a támogatott területeken, ahogy Szlovénia esetében az intézkedések meghozatalakor (lásd fent a (150) bekezdést). Az olyan korábbi ügyekben, mint az Air Malta-ügy, a Bizottság elfogadta a 45 % körüli saját hozzájárulást.
(160)
A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontjának követelményei teljesültek.
7.5.5. Az „először és utoljára” elv
(161)
Végezetül a támogatásnak tiszteletben kell tartania a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 72. pontját, amely kimondja, hogy az a vállalkozás, amely az elmúlt tíz évben megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban részesült, nem jogosult megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra (az „először és utoljára” elv).
(162)
Mivel az 1., 2., 3. és 5. intézkedés nem tartalmaz állami támogatást, és mivel úgy tűnik, hogy az Adria az elmúlt 10 évben nem részesült megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy betartották az „először és utoljára” elvet a 4. intézkedés vonatkozásában.
7.6. A 4. intézkedéssel kapcsolatos következtetés
(163)
A fentiek alapján a Bizottság úgy találja, hogy Szlovénia jogszerűtlenül hajtotta végre 2011. évi tőkeinjekciót az Adria érdekében, megszegve ezzel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdését. Ugyanakkor a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés és a szerkezetátalakítási terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételeinek. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Adria Airways d.d. 2007., 2009. és 2010. évi tőkeemelései, melyeket a Szlovén Köztársaság az Adria Airways d.d. érdekében hajtott végre, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek támogatásnak.
Az Adria Airways Tehnika d.d. a PDP és az Aerodrom Ljubljana d.d. által 2010 és 2011 során történő felvásárlása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül támogatásnak.
2. cikk
Az Adria Airways d.d. érdekében végzett 50 millió EUR értékű tőkeinjekció, melyet a Szlovén Köztársaság 2011-ben hajtott végre, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül.
Ez a támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Szlovén Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.