РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
A TANÁCS 721/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. július 22.)
az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)
2011 áprilisában a Tanács a 405/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára. A végleges rendelet elfogadásához vezető vizsgálat megnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)
A végleges intézkedések keretén belül a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra 3,3 % és 4,3 % közötti kiegyenlítő értékvámot, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 4,0 %-os vámot, míg az összes többi indiai vállalattól származó behozatalra 4,3 %-os maradványvámot vettetek ki.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(3)
A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Viraj Profiles Vpl. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedésekhez vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek voltak.
(4)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. augusztus 9-én kihirdetett értesítéssel (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
1.3. A felülvizsgálati időszak
(5)
A támogatással kapcsolatos felülvizsgálati időszak 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig tartott (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
1.4. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai kormányt és az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő Eurofert (Európai Vas- és Acélipari Szövetség, a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
A felek által az eljárás megindításakor beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette.
(8)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság kérdőívet küldött továbbá az indiai kormánynak is.
(9)
A kérdőívre mind a kérelmezőtől, mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz.
(10)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK
(11)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, nevezetesen a jelenleg 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacéllal, amely nem foglalja magába a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt.
3. A TÁMOGATÁS
3.1. Bevezetés
(12)
Az indiai kormány és az érdekelt felek által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő, az állítások szerint a kérelmező által igénybe vett rendszereket vizsgálták meg:
a)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
b)
exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU);
c)
exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS).
(13)
Az a) és b) pontban megnevezett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon közzé az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a Külkereskedelemi politika (Foreign Trade Policy) elnevezésű dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki, és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszak szempontjából a Külkereskedelemi politika 2009-2014 (a továbbiakban: FTP 09-04) dokumentum releváns. Ezenfelül az indiai kormány az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban: HOP I 09-14) is lefektette, amely kézikönyvet rendszeresen frissítenek.
(14)
A c) pontban megjelölt exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.
(15)
Az uniós gazdasági ágazat állítása nyomán a Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező:
a)
részesült-e a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszerből (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) származó előnyökből;
b)
igénybe vette-e Maharashtra állam helyi támogatási programjait;
c)
szert tett-e a megfelelő ellenértéknél kedvezőbb áron alapanyagokra;
d)
részesült-e energiatermeléshez, illetve -ellátáshoz kapcsolódó ösztönzőkből;
e)
származott-e előnye kapcsolódó off-shore vállalatoktól származó olcsó nyersanyagok vásárlásából.
(16)
A Bizottság végezetül ellenőrizte, hogy az eredeti vizsgálat keretén belül vizsgált alábbi rendszerek:
a)
Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás, DEPBS);
b)
előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)
esetében továbbra is helytálló-e a megállapítás, hogy azokat a kérelmező nem veszi igénybe.
3.2. Megállapítások
3.2.1. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(17)
A vizsgálat feltárta, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Megállapítást nyert azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen, 0,02 % mértékű volt. Éppen ezért a Bizottság meglátása szerint ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.2. Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU)
(18)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során EOU-státusszal rendelkezett, és ennek a rendszernek a keretén belül támogatáshoz jutott.
(19)
Ezzel a rendszerrel kapcsolatban a vállalat kérte, hogy a Bizottság térjen el az eredeti vizsgálatkor az EOU révén szerzett előnyök meghatározásához alkalmazott számítási módszertől. A felsorakoztatott érvek szerint az EOU-rendszer által nyújtott bizonyos előnyökre az alaprendelet II. és III. melléklete szerinti engedélyezett vámkedvezmény-programként kell tekinteni, következésképpen pedig ezek nem minősülnek kiegyenlíthetőnek.
(20)
Minthogy azonban megállapítást nyert, hogy - az alkalmazott számítási módszertől függetlenül - a rendszerre vonatkozóan meghatározott támogatási mérték nem haladja meg a 0,22 %-ot, és így a teljes támogatási hozam a de minimis határ alatt marad, a Bizottság úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálat keretén belül nem foglalkozik tovább a szóban forgó kéréssel.
3.2.3. Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS)
(21)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.4. Villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption, EDES)
(22)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Bebizonyosodott azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen volt. Éppen ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.5. Maharashtra állam helyi támogatási programjai
(23)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.6. Egyéb előnyök
(24)
A kérelmező tekintetében a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb, a felülvizsgálati időszak során a nyersanyagok és az energia beszerzési feltételeihez kapcsolódó előnyt, amely az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását foglalná magában, vagyis az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülne. A jelenlegi felülvizsgálat szempontjából tehát az uniós gazdasági ágazat (15) preambulumbekezdés c)-e) pontjában szereplő állításait a Bizottság irrelevánsnak tekinti.
4. A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK ÖSSZEGE
(25)
Emlékeztetőül meg kell jegyezni, hogy a kérelmező tekintetében az eredeti vizsgálat során a kiegyenlíthető támogatások összegét - értékarányosan kifejezve - 4,3 %-ban állapították meg.
(26)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán a kérelmező esetében a kizárólag egyetlen támogatási rendszerből adódó kiegyenlíthető támogatások összege - értékarányosan kifejezve - 0,22 % volt.
(27)
A fentieket figyelembe véve levonható a következtetés, mely szerint a kérelmező exportáló gyártó esetében csökkent a támogatás szintje.
(28)
A vizsgálat arra is kiterjedt, hogy a megváltozott körülmények a vizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e.
(29)
A fent említetteknek megfelelően, az időközi felülvizsgálat megerősítette a beruházási javak exportösztönzési rendszerével (Export Promotion Capital Goods Scheme) kapcsolatban az eredeti vizsgálat során tett megállapításokat, amelyek szerint az e rendszer keretében nyújtott támogatás mértéke jelentéktelen.
(30)
Ráadásul, míg az eredeti vizsgálatkor a kérelmező legjelentősebb előnye az EOU-rendszerből származott, az időközi felülvizsgálat idején csökkent az e rendszer keretében nyújtott támogatás. Mivel mindez a kérelmező által az érintett termék előállításához használt két fő nyersanyag, a rozsdamentes acélhulladék és a ferronikkel csökkentett vámtarifájával áll összefüggésben, bizonyított a változás tartós jellege.
5. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(31)
A fentiek arra engednek következtetni, hogy a kérelmező a jövőben is de minimis szintet meg nem haladó összegű támogatásban fog részesülni. A Bizottság ezért helyénvalónak tartja a kérelmező tekintetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel mértékének módosítását annak érdekében, hogy az a támogatás jelenlegi szintjét tükrözze. A kérelmező esetében megállapított vámtétel mértékének ennek alapján 0 %-nak kell lennie.
(32)
A végleges rendelet mellékletében felsorolt exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtételeket illetően meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek jelenlegi részletes lebonyolítása és a kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a végleges rendelet mellékletében felsorolt vállalatokra vonatkozó vámtételek nem változnak.
(33)
A „minden más vállalatra” alkalmazott vámtétellel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat során azt a mintába felvett vállalatok tekintetében megállapított legmagasabb egyedi támogatási hozam szintjén határozták meg. Ez a kérelmezőre meghatározott támogatási hozam volt. Tekintettel arra, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat következtében a kérelmező esetében módosult a hozam, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt felül kell vizsgálni, és a következő legmagasabb támogatási hozam szintjén kell meghatározni. Minthogy a következő legmagasabb értéket a mellékletben felsorolt vállalatokra megállapított vámtétel testesíti meg, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt ezen a szinten, vagyis 4 %-on kell rögzíteni.
6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(34)
A Bizottság tájékoztatta az indiai kormányt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékozott tenni a kérelmezőre alkalmazandó vámtétel módosítására.
(35)
A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette.
(36)
A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki ezt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 405/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámok a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
A mellékletben felsorolt vállalatok
4,0
B005
Minden más vállalat
4,0
B999”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 22-én.