РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/501 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 24.)
a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2014. június 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).
(2)
A Bizottság a vizsgálatot az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) által a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek panaszos uniós gyártóinak nevében 2014. május 13-án benyújtott panaszára indította el. A panaszos a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek uniós össztermelésének 50 %-át képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
(3)
2014. augusztus 14-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított a KNK-ból származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. A szubvencióellenes vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).
1.2. Bejegyzés
(4)
A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2014. december 15-én elfogadta az 1331/2014/EU végrehajtási rendeletet (4), amely a KNK-ból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára 2014. december 17-től nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezet be.
1.3. Érdekelt felek
(5)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és tajvani hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. A Bizottság továbbá tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) és Dél-Afrika gyártóit a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az USA-t tervezi figyelembe venni.
(6)
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.
a) Mintavétel
(7)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.
Mintavétel az uniós gyártók körében
(8)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. A Bizottság a termelés mennyisége alapján választotta ki a mintát. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a termelési mennyiség megközelítőleg 50 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Nem tettek észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, az ideiglenes mintát megerősítették. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében.
Mintavétel az importőrök körében
(9)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(10)
Harmincegy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége alapján négy vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról.
(11)
Észrevételek érkeztek az egyik kiválasztott importőr tulajdonosi szerkezetével kapcsolatban. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az egyik importőrnek nem kellene a mintában szerepelnie, mivel kapcsolatban áll egy uniós gyártóval. Azonban ezen importőr a vizsgálati időszak alatt nem állt kapcsolatban semmilyen uniós gyártóval, csak később került egy gyártóval kapcsolatba. Továbbá, a „független importőr” azt jelenti, hogy az importőr nem áll kapcsolatban exportáló gyártóval. A független importőr kapcsolatban állhat egy uniós gyártóval.
Mintavétel a tajvani exportáló gyártók körében
(12)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes tajvani exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Tajvan Európai Unió melletti képviselőit, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.
(13)
Az érintett ország összesen kilenc állítólagos exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, négy (köztük három egymással kapcsolatban álló) vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt.
(14)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a mintába felvett vállalatok közül kettő és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közül kettő nem felel meg az exportáló gyártó meghatározásának, mivel azok csak szolgáltatási központként működnek és az érintett terméket a gyártáshoz szükséges alapanyagként használják fel. Megállapítást nyert, hogy ezen vállalatok nem rendelkeznek meleg- vagy hideghengerlő berendezésekkel, és alapanyagaik költségeihez képest hozzáadott értékük csekély. Valójában az érintett termék különböző típusait vásárolják és értékesítik (lásd az alábbi (26)-(28) preambulumbekezdést).
(15)
Ezen vállalatok egyike azonban kapcsolatban áll a mintába felvett egyik exportáló gyártóval. Ezért ezt a vállalatot a vizsgálat során ezen vállalatcsoporthoz tartozónak tekintették. Az exportáló gyártó fogalmának nem megfelelő vállalatok mintából történő kizárása után fennmaradó minta a Tajvanról az Unióba irányuló teljes kivitel mennyiségének mintegy 48 %-át és a tajvani belföldi értékesítések mintegy 80 %-át teszi ki. Ezért a minta még mindig reprezentatív maradt.
(16)
A Bizottság a másik három vállalatot figyelmen kívül hagyta az egyéni dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szintek kiszámítása során. Ebből adódóan nem állapítottak meg vámtételt ezen három vállalat számára.
Egyedi vizsgálat
(17)
Egy tajvani exportáló gyártó az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezte, és meg is kapta az egyedi vizsgálatot.
Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(18)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a KNK hatóságait, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.
(19)
A KNK nyolc exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két csoportba tartozó négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt.
b) Piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: PGE) kérelmezésére szolgáló igénylőlap a KNK exportáló gyártói számára
(20)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a PGE kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a KNK mintába kiválasztott, együttműködő exportáló gyártóinak és a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kívántak igényelni, az exportáló gyártók ismert szövetségeinek és a KNK hatóságainak. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást.
c) Kérdőív
(21)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő kínai és tajvani exportáló gyártóknak, az egyedi vizsgálatot kérelmezni kívánó exportáló gyártóknak, két lehetséges analóg ország gyártóinak, és a mintába felvett uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, valamint a Bizottságnál jelentkező felhasználóknak.
(22)
A mintába felvett négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy tajvani exportáló gyártó (ideértve két olyan gyártót, amelyekről kiderült, hogy nem exportáló gyártók), egy egyedi vizsgálatot kérelmező tajvani exportáló gyártó, két egyesült államokbeli (analóg ország) gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó, a mintába felvett négy független importőr és hat felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet.
d) Ellenőrző látogatások
(23)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Olaszország
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios és Madrid, Spanyolország
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Franciaország
Az Acciai Speciali Terni S.P.A. vállalathoz kapcsolódó szolgáltatási központ
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Olaszország
Panaszos
-
Eurofer, Brüsszel, Belgium
Tajvani exportáló gyártók
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tajpej
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsziung
-
YC Inox Co., Ltd., Csanghua
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsziung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsziung
Kínai exportáló gyártók
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Sanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen
Kapcsolatban álló uniós importőr
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Németország
(24)
A Bizottság meghallgatásokat tartott, ideértve a meghallgató tisztviselő közreműködésével, az exportáló gyártókkal, szövetségekkel és importőrökkel tartott meghallgatásokat.
1.4. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(25)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(26)
Az érintett termék a KNK-ból és Tajvanból származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek (a továbbiakban: az érintett termék).
(27)
A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek felhasználási területe igen széles körű, például háztartási készülékek (például mosógépek és mosogatógépek belsejében), hegesztett csövek és orvostechnikai eszközök gyártása során, valamint az élelmiszer-feldolgozó és az autóiparban is használják azokat.
(28)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az érintett termékek különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és a termékeket alapvetően ugyanazon célokra használják.
2.2. Hasonló termék
(29)
Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek és az érintett országokban és analóg országban gyártott és értékesített rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái lényegében megegyeznek az érintett országokban gyártott és az Unióba irányuló exportra értékesített acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek tulajdonságaival és felhasználási formáival. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
2.3. A termékkört érintő kérelmek
(30)
Az érdekelt felek állítása szerint egyes termékeket (keskeny és precíziós szalagacélok) ki kellene zárni a vizsgálat hatálya alól, mivel az uniós gyártók nem tudják teljes mértékben ellátni ezen piaci szegmenseket. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokat nyújtott be arra nézve, hogy valóban képes teljes mértékben ellátni ezen piaci szegmenseket.
(31)
A precíziós szalagacélok vonatkozásában ugyanezen felek továbbá azt állították, hogy az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága az Outokumpo/INOXUM összefonódási ügyben (5) hozott határozata szerint ezen terméktípust kivették az érintett termékpiac fogalmából. A piac meghatározásakor ugyanakkor a keresleti és kínálati helyettesíthetőségre összpontosítanak egy összefonódási ügyben. A piacot egy dömpingellenes ügyben a vizsgálat tárgyát képező termék fizikai jellemzői határozzák meg. Ezért egy dömpingellenes ügyben a terméktípusok egyes paramétereket (szélesség, tűréshatár, mechanikai tulajdonságok) illetően eltérhetnek egymástól. Ezenfelül ez a terméktípus már a kezdetektől fogva a vizsgálat részét képezte, mivel a precíziós szalagacélok uniós gyártóival az aktuális gyakorlat szerint már felvették a kapcsolatot.
(32)
A Bizottság ezért a kérelmet elutasította és a vizsgált termékkört változatlanul hagyta.
3. DÖMPING
3.1. Kína
3.1.1. Rendes érték
3.1.1.1. Piacgazdasági elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az említett rendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése alapján határozza meg azon KNK-beli exportáló gyártók esetében, amelyek azt állították és be is bizonyították, hogy megfelelnek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthetők.
(34)
Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártók PGE kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével felkutatta a szükséges információkat. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást.
3.1.1.2. Analóg ország
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozták meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani.
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként az USA-t tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan.
(37)
A Bizottság számos lehetséges analóg országgal (India, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan és az USA) kapcsolatba lépett, és az így szerzett információk alapján 32 hasonló terméket előállító ismert dél-afrikai, dél-koreai és egyesült államokbeli gyártót kért fel információnyújtásra. Az indiai gyártókra vonatkozóan nem érkezett információ, ezért Indiát nem lehetett lehetséges analóg országnak tekinteni. Tajvan is ugyanezen vizsgálat alá esik, és ezért a vizsgált gyártók által szolgáltatott információkat e célból figyelembe vették.
(38)
Csak két egyesült államokbeli gyártó válaszolt az analóg ország gyártóinak küldött kérdőívre. A Bizottságnak ezért választania kellett az USA és Tajvan között.
(39)
Az USA-ban legalább négy hasonló terméket előállító nagy gyártó van (amelyek közül három vertikálisan integrált és egy nem), és az össztermelés és az összfogyasztás is összehasonlítható a KNK értékeivel. Tajvanban egy nagy, vertikálisan integrált gyártócsoport van, amely a néhány kicsi, nem integrált gyártó fennállásától függetlenül mozgatja a piacot. Az egyesült államokbeli gyártási folyamat hasonló a tajvanihoz és legalább egyes KNK-beli exportáló gyártók folyamataihoz. Az USA-ban és Tajvanban többnyire ugyanolyan nyersanyagokat használnak. Az USA-ban dömpingellenes vámok állnak fenn Japánnal, Dél-Koreával és Tajvannal szemben, míg Tajvanban dömpingellenes vámok állnak fenn a KNK-val és Dél-Koreával szemben. Ugyanakkor, a hasonló termékek importja az USA-ba és Tajvanba jelentős, a vizsgálati időszak alatt a két ország összfogyasztásának mintegy 17 % és 37 %-át tette ki. Az USA-ba exportáló legfontosabb országok közé az alábbiak tartoznak: Mexikó, a KNK, Tajvan, Franciaország, Finnország, Japán és Németország; a Tajvanba exportáló legfontosabb országok: a KNK, Dél-Korea, Japán, Finnország és Vietnam.
(40)
E körülményekre figyelemmel az USA az alábbi két fő ok miatt alkalmasabb arra, hogy analóg országnak tekintsük:
i.
míg az USA piacán igen kiélezett verseny folyik, a tajvani piacot és a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek árát nagy mértékben egy vállalatcsoport alakítja;
ii.
Tajvan hazai piaca sokkal kisebb, mint a KNK és az USA piaca.
(41)
Az érdekelt felek főleg az állítólagosan eltérő gyártási folyamat és a gyártás során használt különböző típusú nyersanyagok miatt ellenezték az USA analóg országként való használatát. Állításuk szerint az ugyanezen vizsgálat alá eső Tajvan e tekintetben az USA-nál alkalmasabb analóg országnak bizonyulna.
(42)
A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az USA az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül.
3.1.1.3. Rendes érték (analóg ország)
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az együttműködő gyártóktól kapott információ szolgált a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározásának alapjául.
(44)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg ország két együttműködő gyártójának esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége valamennyi mintába felvett kínai exportáló gyártó esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az analóg ország két együttműködő gyártójának esetében reprezentatív volt.
(45)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a mintába felvett exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.
(46)
A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.
(47)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
i.
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint
ii.
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.
(48)
Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. A Bizottság valamennyi belföldi értékesítésként bejelentett ügyletet figyelembe vett, mivel nem volt oka kételkedni abban, hogy ezeket nem belföldi felhasználás céljából kötötték.
(49)
A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti - kizárólag nyereséges - belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
i.
a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy
ii.
e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.
3.1.2. Exportár
(50)
A mintába felvett exportáló gyártók az Unióba irányuló exportra történő értékesítést közvetlenül független vevők részére vagy - egy exportáló gyártó esetében - egy importőrként tevékenykedő kapcsolatban álló vállalaton keresztül teljesítették.
(51)
Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevők számára értékesítették exportra, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg.
(52)
Ha az érintett terméket az exportáló gyártók importőrként tevékenykedő kapcsolatban álló vállalatokon keresztül értékesítették az Unióba irányuló exportra, az exportárat - az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban - az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazították az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség tekintetében, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a keletkezett nyereséget.
3.1.3. Összehasonlítás
(53)
A Bizottság a rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.
(54)
Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek, a banki költségek és a jutalékok tekintetében.
3.1.4. Dömpingkülönbözetek
(55)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát (lásd a fenti (43)-(49) preambulumbekezdést) összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(56)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek, a KNK
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga alapján állapították meg.
(58)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 30,0 %.
(59)
Az érintett ország összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló - az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított - teljes exportmennyiség arányában kifejezve.
(60)
Ez alapján az együttműködés szintjét magasnak tekintették; a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet a mintába felvett, legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintje alapján határozza meg.
(61)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
2. táblázat
Dömpingkülönbözetek, a KNK
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Egyéb együttműködő vállalatok
30,0
Minden más vállalat
34,9
3.2. Tajvan
3.2.1. Rendes érték
(62)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes vizsgált exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A Bizottság a vizsgált exportáló gyártók esetében a mintába kiválasztott exportáló gyártókat, valamint egy egyedi vizsgálat alá vont exportáló gyártót vett figyelembe. A belföldi értékesítés reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt.
(63)
A Bizottság megállapította, hogy a vizsgált exportáló gyártók által közölt belföldi értékesítések a forgalmazóknak eladott jelentős mennyiségű hasonló termékeket foglaltak magukban, amelyeket azok továbbexportáltak. Az együttműködő vállalatoktól származó termelési adatok és a hasonló termék tajvani behozatalára és kivitelére vonatkozó statisztikán alapuló számítások megerősítették, hogy az együttműködő exportáló gyártók által közölt belföldi értékesítések mintegy 50 %-a közvetett exportértékesítés, amelyet nem belföldi felhasználásra szántak.
(64)
A Bizottság továbbá megállapította, hogy a tajvani hazai piacon kedvezményrendszer volt érvényben. A mintába felvett egyik exportáló gyártó kifejtette, hogy ezt a rendszert az acéltermékeiket továbbexportáló helyi szolgáltatási központok (forgalmazók) ösztönzéséhez találták ki. Mivel a két fő gyártó által a hazai piacon meghatározott árakat, ideértve a kedvezményeket is, havonta széles körben közlik az összes forgalmazóval, így a hazai piacra szánt, valamint a továbbexportált áruk árrögzítését is nagy mértékben befolyásolta a Tajvanon fennálló árrendszer, még a más gyártók által a vevőik részére nyújtott kedvezmények hiányában is.
(65)
A helyszíni vizsgálatok megállapításainak fényében három exportáló gyártótól kérték a tajvani hazai piac tekintetében közölt értékesítéseik felülvizsgálatát és a nem belföldi felhasználásra szánt összes értékesítés eltávolítását. Ezen gyártók azonban csak azt erősítették meg, hogy nem voltak tisztában a vevőiknek értékesített hasonló termék végső rendeltetési helyével.
(66)
Amint azt a (63) preambulumbekezdés kifejti, és annak biztosítása érdekében, hogy a rendes érték kizárólag a belföldi felhasználásra meghatározott árakon alapuljon, a Bizottság a dömping ideiglenes kiszámításakor a konzervatív megközelítést választotta azáltal, hogy a tajvani végfelhasználók részére történő értékesítéseket használta fel. A Bizottság bármely olyan gazdasági szereplőt végfelhasználónak tekintett, amely a hasonló terméket olyan másik termékké alakította át, amely többé már nem volt hasonló termék. A Bizottság a belföldi értékesítésekből kivette a forgalmazók vagy kereskedők részére történő értékesítéseket, mert a vizsgálat során megállapította, hogy az egyik legfontosabb tajvani forgalmazó, amely nagy mennyiségű, szállítói által belföldi értékesítésként bejelentett hasonló terméket szerzett be, a vásárolt mennyiség legnagyobb részét exportálta.
(67)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes vizsgált exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(68)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező vizsgált exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.
(69)
A Bizottság ezután - az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint - megvizsgálta, hogy a vizsgált exportáló gyártók által a hazai piacukon eladott terméktípusok értékesítése, az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal összehasonlítva reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.
(70)
A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.
(71)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
i.
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint
ii.
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.
(72)
Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.
(73)
A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti - kizárólag nyereséges - belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
i.
a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy
ii.
e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.
(74)
A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés egyes terméktípusok esetében nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az előállítási költségnél. Ezért, ha a fenti (71) preambulumbekezdés feltételei teljesültek, a rendes értéket a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként vagy, amennyiben ezen feltételek nem teljesültek, csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. Amennyiben a hasonló termék egyes terméktípusainak értékesítésére nem vagy nem megfelelő mennyiségben került sor vagy a rendes kereskedelmi forgalomban nem került sor értékesítésre, a Bizottság a rendes árat az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése szerint számította ki.
(75)
A rendes értéket az alábbi tényezők vizsgált exportáló gyártók hasonló termékének vizsgálati időszakban történő előállításának átlagos költségéhez való hozzáadásával számították ki:
i.
a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek súlyozott átlaga; és
ii.
a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során elért nyereségének súlyozott átlaga; és
(76)
Az egyik vizsgált exportáló gyártó esetén az előállítási költséget kiigazították. Mivel a gyártóval kapcsolatban álló szállító is jelentős mennyiségű, hasonló termék előállításához használt alapanyagokat szerzett be, a Bizottság ezen alapanyagok beszerzési költségét az alapanyagok vizsgált exportáló gyártó által való előállításának költségével helyettesítette.
(77)
A Bizottság ugyanezen exportáló gyártó esetében azt is megállapította, hogy a hulladékértékkel kapcsolatos kiigazítást kétszer vették figyelembe, mivel a késztermékekké átalakított alapanyagok mennyiségét a hulladékérték nélkül vették figyelembe. A Bizottság ezért elutasította a hulladékérték késztermék előállítási költségéből történő levonását.
(78)
A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint az ezen típusok esetében a hazai piacon történő rendes kereskedelmi forgalomban kötött ügyletek nyeresége került hozzáadásra. A hazai piacon értékesítésre nem kerülő vagy a rendes kereskedelmi fogalomban nem értékesített terméktípusok esetében az értékesítési, általános és igazgatási költségek súlyozott átlagát, valamint a hazai piacon történő rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet nyeresége került hozzáadásra.
3.2.2. Exportár
(79)
A vizsgált exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevők számára vagy tajvani független forgalmazókon keresztül értékesítették exportra. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
3.2.3. Összehasonlítás
(80)
A Bizottság a rendes értéket és a vizsgált exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.
(81)
Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek, a banki költségek és a jutalékok tekintetében.
(82)
A mintába felvett exportáló gyártók elmulasztották az ellenőrző látogatásokat megelőzően kiküldött dömpingellenes kérdőívben számukra biztosított átváltási árfolyamok használatát A Bizottság ezért a kérdőívekben megadott árfolyamok használatával újra kiszámította az ügyletek értékét.
3.2.4. Dömpingkülönbözetek
(83)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártók esetében, ideértve két mintába felvett, kapcsolatban álló és egy egyedi vizsgálat alá vont vállalatot, a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(84)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
3. táblázat
Dömpingkülönbözetek, Tajvan
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (egyedi vizsgálat)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. és Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.
(86)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 10,9 %.
(87)
Az érintett ország összes többi vállalata esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje a vállalatok Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló - az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított - teljes exportmennyiség arányában kifejezve.
(88)
Ez alapján az együttműködés szintjét ebben az esetben magasnak tekintették; a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintje alapján határozza meg.
(89)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
4. táblázat
Dömpingkülönbözetek, Tajvan
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. és Yieh United Steel Corporation
10,9
Egyéb együttműködő vállalatok
10,9
Minden más vállalat
12,0
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(90)
A hasonló terméket kilenc ismert uniós gyártó állította elő a vizsgálati időszak alatt. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
(91)
A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 3 millió tonnát. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állította össze, például a mintába felvett gyártóktól szerzett információ vagy az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok alapján. A legnagyobb uniós gyártó nem tanúsított együttműködést, de nem is ellenezte a panaszt. Az uniós értékesítés és gyártás körülbelül 55 %-át képviselő hat uniós gyártó együttműködött a vizsgálattal. A fenti (8) preambulumbekezdésben említettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 50 %-át képviselték.
(92)
Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a mintába felvett egyik uniós gyártót ki kéne zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásból, mert jelentős mennyiségű érintett terméket importált. Az uniós gyártó érintett országokból való behozatala azonban az érintett termék összes behozatalának kevesebb, mint 5 %-át és uniós értékesítési volumenének kevesebb, mint 2 %-át tette ki. Ezen az alapon a Bizottság fenntartotta álláspontját, miszerint ebben a szakaszban az uniós gyártó az uniós gazdasági ágazat részét képezi.
(93)
Az érdekelt felek érvelése szerint a minta nem reprezentatív, mert a legnagyobb uniós gyártó nem szerepel a mintában. Ahogyan azt már jeleztük, a mintába felvett négy uniós gyártó a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 50 %-át képviseli. A Bizottság ez alapján megállapítja, hogy a minta reprezentatív. Mindenesetre a legnagyobb gyártó nem jelentkezett az eljárás során.
4.2. Uniós felhasználás
(94)
A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat saját termelésének a mintába felvett gyártóktól begyűjtött értékesítési volumene, az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok és az uniós piacra érkező behozatal mennyiségére vonatkozó EUROSTAT-adatok alapján határozta meg.
(95)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
5. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonnában)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Mutató
100
103
103
104
Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos, Eurostat.
(96)
Az uniós felhasználás folyamatosan és 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.
4.3. Az érintett országokból érkező behozatal
4.3.1. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(97)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó érintett termék behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.
(98)
A Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó behozatal vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték fölött volt. Az egyes érintett országokból származó behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében nem volt elhanyagolható. Tajvan piaci részesedése 5,1 %, míg a KNK piaci részesedése 4,3 % volt a vizsgálati időszakban.
(99)
A KNK-ból és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Konkrétabban, az importált termékek egymással és az Unióban előállított hasonló termékkel versenyeztek, mert valamennyi termék ugyanazon nemzetközi szabványoknak felel meg és ezért egymással felcserélhető. Továbbá ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák őket hasonló vásárlói kategóriák részére.
(100)
A Tajvani Acél és Vasipari Szövetség érvelése szerint a Bizottságnak nem kéne a KNK-ból és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal hatásait összesítve értékelni. A Szövetség szerint habár a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek az alaprendelet értelmében hasonló termékeknek tekinthetők, az uniós piacon Tajvan által értékesített termékek és a kínai importtermékek nem rendelkeznek azonos versenyfeltételekkel. Ezek főként a fokozatokban és minőségben térnek el úgy, hogy a tajvani termékek minősége jobb.
(101)
Az eltérő fokozatokra vonatkozó állítás kizárólag a behozatal kevesebb mint 1 %-át kitevő különleges termékekre vonatkozik. Ezenkívül minden (uniós, kínai és tajvani) termék ugyanazon világszintű szabványoknak felel meg, illetve az Unióban előállított hasonló termékek és az importtermékek közötti fizikai tulajdonságok tekintetében fennálló különbségeket számszerűsítő érveket sem terjesztettek elő, így ezen megállapítás megalapozatlan marad. Ezért az észrevételt elutasították.
(102)
Következésképpen az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült és a KNK-ból és Tajvanról érkező behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából.
4.3.2. Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése 2.
(103)
A Bizottság a behozatal mennyiségét a behozatal mennyiségére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését ugyanezen az alapon határozták meg.
(104)
Az érintett országokból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
6. táblázat
A behozatal volumene és piaci részesedése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból származó import volumene (tonna)
56 477
95 876
87 759
143 420
Mutató (%)
100
170
155
254
Piaci részesedés
1,8
2,9
2,7
4,3
Mutató
100
165
151
243
A Tajvanról származó import mennyisége (tonna)
127 664
173 968
132 392
169 097
Mutató
100
136
104
132
Piaci részesedés (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Mutató
100
133
101
127
Az érintett országokból származó behozatal volumene (tonna)
184 140
269 845
220 151
312 517
Mutató
100
147
120
170
Piaci részesedés (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Mutató
100
143
116
163
Forrás: Eurostat.
(105)
Az érintett országokból származó összesített behozatal 2010 és a vizsgálati időszak között 70 %-kal - 184 140 tonnáról 312 517 tonnára - emelkedett, A behozatal folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszak alatt, kivéve a 2012. évet, amikor a behozatal mennyisége nagyobb volt, mint 2010-ben, ugyanakkor kisebb, mint 2011-ben.
(106)
Az összesített piaci részesedés 63 %-kal, 5,8 %-ról 9,5 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A piaci részesedés a behozatal mennyiségéhez hasonlóan folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszak alatt, a 2012. év kivételével.
4.3.3. Az érintett országokból származó behozatal árai és az áralákínálás
(107)
A Bizottság a behozatal árait a behozatal értékére és mennyiségére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg. Az importtermékek esetében az alákínálást a mintába felvett uniós gyártók, a mintába felvett exportáló gyártók és a fenti (17) preambulumbekezdésben említett egyedi vizsgálat alá vont exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg.
(108)
Az érintett országokból származó, Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Importár
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG (EUR/tonna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Mutató
100
105
104
92
Tajvan (EUR/tonna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Mutató
100
106
94
84
Az érintett országok (EUR/tonna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Mutató
100
106
98
87
Forrás: Eurostat.
(109)
A KNK és Tajvan importárai eleinte 6 százalékponttal emelkedett 2010 és 2011 között. Ezt követően 19 százalékponttal csökkentek, ami összességében 13 %-os csökkenést jelentett. A KNK-ból és Tajvanról származó behozatal árai hasonló tendenciát követtek, kivéve a 2012. évet, amely a KNK esetében még viszonylag magas árakat, de Tajvan esetében már viszonylag alacsony árakat mutatott. Az árak mindkét ország esetében tovább csökkentek 2012 és a vizsgálati időszak között.
(110)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:
i.
a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; és
ii.
a vizsgált kínai és tajvani exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.
(111)
Az árakat típusonként hasonlították össze az ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a kedvezmények, jutalékok és szállítási költségek levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országokból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 9,6 % és 11,3 % között mozgott.
(112)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az exportáló gyártók szinte kizárólag független forgalmazók vagy acélipari szolgáltató központok számára értékesítenek, míg az uniós gazdasági ágazat forgalmazók, acélipari szolgáltató központok és végfelhasználók számára értékesített. A vizsgálat azonban nem bizonyította hogy a kereskedelmi szintben mutatkozó ezen különbségnek hatása lett volna az árakra. Ellenkezőleg, a független forgalmazók és acélipari szolgáltató központok azt állították, hogy az uniós gyártók nem biztosítottak számukra a felhasználókénál kedvezőbb értékesítési feltételeket.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános megjegyzések
(113)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(114)
A fenti (8) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak. Négy gyártót vettek fel a mintába.
(115)
A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett gyártóktól begyűjtött és az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(116)
A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználtság, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagyságrendje.
(117)
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
(118)
Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a kár értékelésének szempontjából a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatokat kéne következetesen használni ahelyett, hogy a mutatókat makrogazdasági és mikrogazdasági mutatókra osztanák. Érvelésük szerint a makrogazdasági és mikrogazdasági mutatók külön elemzését a panaszos manipulálta, ugyanis képes volt a makrogazdasági szinten történő adatgyűjtést irányítani azáltal, hogy az egyes mutatók makrogazdasági vagy mikrogazdasági mutatóként történő besorolására vonatkozó döntés az információk hozzáférhetőségén alapult.
(119)
A Bizottság makrogazdasági mutatókat állapított meg és vizsgált, mivel azokat nemcsak a mintába felvett uniós gyártók szintjén, hanem uniós szinten is létrehoztak. Úgy ítélik meg, hogy - a makrogazdasági mutatókat illetően - a teljes uniós gazdasági helyzetre vonatkozó, a mintába felvett vállalatoktól származó adatokat is magukba foglaló adatok jobban tükrözik a figyelembe vett időszak alatti helyzetet, mint az iparág kizárólag egy részére vonatkozó adatok.
(120)
A panaszos által a makrogazdasági mutatók értékelésére rendelkezésre bocsátott adatok pontosnak és megbízhatónak minősítették. Az adatok érvényességét összevetették a mintába felvett uniós gyártóktól származó információval. A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy csak a mintába felvett uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok következetes felhasználásával elkészített kárelemzés negatívabb képet mutatna a makrogazdasági mutatókról. Semmi nem indokolta annak megállapítását, hogy a panaszos a kárelemzés manipulálása érdekében tudatosan visszatartott volna információkat. Ezért nincs indok a panaszos által rendelkezésre bocsátott, makrogazdasági mutatókra vonatkozó információ figyelmen kívül hagyására. Ennek következtében az arra vonatkozó érvelés, hogy a kármutatók elemzését a mintába felvett uniós gyártóktól származó információkra kéne korlátozni, nem fogadható el.
4.4.2. Makrogazdasági mutatók
4.4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(121)
A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, a (hideghengerlési) gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:
8. tábla
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Termelési mennyiség (tonna)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Mutató
100
99
101
95
Termelési kapacitás (tonna)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Mutató
100
102
103
104
Kapacitáskihasználás (%)
77
74
75
70
Mutató
100
97
98
92
Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos.
(122)
A termelési mennyiség 2010 és 2012 között stabil maradt. A termelési mennyiség 2012 és a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, 6 százalékponttal csökkent, ami a stabil kereslet ellenére összességében 5 %-os csökkenést jelentett.
(123)
A termelési kapacitás ugyanakkor mérsékelten, 4 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A termelési kapacitás kismértékű növekedése az uniós gazdasági ágazat által végrehajtott hatékonysági programok miatti jobb gépkihasználásnak tulajdonítható.
(124)
Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Közismert, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iparágában 100 %-os kapacitáskihasználás hosszú távon nem érhető el és nem tartható fenn. Az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak alatt elért kapacitáskihasználás ugyanakkor jóval a fenntartható hosszú távú termelési szint során elérhetőnek tekintett, 90 %-ot meghaladó kapacitáskihasználás alatt maradt. Továbbá, mivel a termelési kapacitás és a fenntartható hosszú távú termelési szint közötti különbség csekély, ennek nem lehetett az uniós gazdasági ágazat által mutatott csökkenő tendenciára hatása.
4.4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(125)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
9. tábla
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Mutató
100
100
103
100
Piaci részesedés (%)
84
81
84
80
Mutató
100
97
100
95
Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos.
(126)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil volt, valamivel magasabb 2012. évi értékesítési volumenekkel.
(127)
Mivel az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt a fenti (96) preambulumbekezdésben foglaltak szerint emelkedett, a viszonylag stabil értékesítési volumenek a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 5 %-os csökkenését eredményezték. Az értékesítési volumenekhez hasonlóan a 2012. év pozitívabb képet mutatott.
4.4.2.3. Növekedés
(128)
A fentiekben leírtak alapján az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil volt egy növekvő piacon. Az érintett országokból származó behozatal ugyanakkor jelentősen emelkedett. Ennek eredményeként a piac mintegy 140 000 tonnával való növekedése a figyelembe vett időszak alatt szinte kizárólag az érintett országokból származó behozatalnak kedvezett, amelyek ugyanezen időszak alatt mintegy 128 000 tonnával növelték meg volumenüket. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat egyáltalán nem tudta kihasználni a piaci növekedés előnyeit.
4.4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(129)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
10. tábla
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
13 223
12 978
12 471
11 820
Mutató
100
98
94
89
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
242
235
258
257
Mutató
100
97
107
106
Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos.
(130)
Az uniós gazdasági ágazat munkavállalóinak száma egyértelműen zuhanó tendenciát mutatott, mert 2011-ben 2 százalékponttal, majd 2012-ben további 4 százalékponttal, végül a vizsgálati időszakban még 5 százalékponttal csökkent. A munkavállalók számának racionalizálása az uniós gyártók változatos „hatékonysági” terveinek és a termelési mennyiség csökkenésének tulajdonítható.
(131)
A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iparágát általában tőkeintenzív iparágnak tekintik. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jelentős számú munkavállalót foglalkoztat. Ezenfelül a munkaerőköltségek a nyersanyagok után a második legfontosabb költségtényezőt alkotják, amely a teljes költségek átlagosan mintegy 10-15 %-át teszi ki. Ezért ezen iparág esetében a foglalkoztatás jelentős kármutató.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége 2011-ben kis mértékben, 3 százalékponttal csökkent, majd 2012-ben 10 százalékponttal növekedett, ugyanakkor a vizsgálati időszakban további 1 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a munkavállalók csökkenő száma ellenére a termelékenység összességében az egy munkavállalóra jutó 242 tonnáról 257 tonnára emelkedett, amely nagyobb hatékonyságot mutat.
4.4.2.5. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(133)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.
(134)
Ez az érintett termékkel kapcsolatos második dömpingellenes vizsgálat. Ugyanazon termék KNK-ból, Dél-Koreából és Tajvanról származó behozatala 2008-2009-ben is vizsgálat tárgyát képezte (6). Habár ezen vizsgálat nem eredményezte dömpingellenes intézkedések bevezetését, a vizsgálat már akkor is ideiglenesen kimutatta a dömping tényét (7).
4.4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(135)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
11. táblázat
Értékesítési árak az Unióban
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)
2 428
2 572
2 358
2 159
Mutató
100
106
97
89
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
2 247
2 345
2 149
1 939
Mutató
100
104
96
86
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.
(136)
A mintába felvett uniós gyártók független vevőknek történő értékesítéskor érvényesített értékesítési árai a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkentek. Bár az árak 2011-ben 6 %-kal nőttek, ezt követően 17 százalékponttal csökkentek a figyelembe vett időszak végéig.
(137)
A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes termelésére vonatkozó termelési egységköltsége (ideértve a végül exportált termékeket is) nagyjából az értékesítési árak trendjét követte és 14 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési árakat és a termelési egységköltségeket azonban nem lehet közvetlenül összehasonlítani, mivel a termelés és értékesítés között bizonyos időkülönbség jelentkezik. Mivel az uniós gazdasági ágazat átlagos készletszintje megközelítőleg az árbevétel 15 %-át tette ki, átlagosan majdnem 2 hónap időeltolódás van a termelés és értékesítés között.
(138)
Általánosságban mind a termelési költségeket, mind az értékesítési árakat a nyersanyagköltségek, főleg a króm és a nikkel költségei alakítják. Az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak valóban az úgy nevezett „ötvözetfelár” mechanizmust követik. Ezen mechanizmus keretében az árak a rögzített „alapárból” és az acélfajta kémiai összetétele és az ötvözetek Londoni Fémtőzsdén történő jegyzése alapján ingadozó „ötvözeti felárból” állnak. Ezért az árak az acélfajtához és a megfelelő nyersanyagköltségekhez kapcsolódnak.
(139)
Az érdekelt felek azt javasolták, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak trendjét az „ötvözeti felár” kizárásával elemezzék. Mivel az uniós gazdasági ágazat nem befolyásolja a nikkel árát, az érdekelt felek állítása szerint a Bizottságnak csak az „alapárat” kéne figyelembe vennie.
(140)
A teljes ár valóban az alapárból és az ötvözeti felárból tevődik össze, és a vevők általában tisztában vannak ezzel a felosztással. A vizsgálat során ugyanakkor bebizonyosodott, hogy a vizsgálati időszak során ezt a két árelemet általában nem tüntették fel külön a számlákon. Ilyen esetekben általában a számla előtti kereskedelmi okmányokon - például a megrendelésen vagy a megrendelés visszaigazolásán - sem tüntetik fel külön a két elemet.
(141)
Ezért az alapár alakulását az érdekelt felektől származó nyilvánosan elérhető információk alapján elemezték ki. Ezen információ az alapár és az ötvözeti felár szerinti részletes bontásban tartalmazza a 304-es ötvözetű (8) termékekért Németországban (9) felszámított teljes árat. Mialatt az ötvözeti felár a nyersanyagköltségek alakulása szerint ingadozott, az alapár folyamatosan, megközelítőleg 20 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2010. évi mintegy 1 200 EUR/tonnáról mintegy 1 000 EUR/tonnára a vizsgálati időszakban. Habár a csökkenés szintje nem szükségszerűen reprezentatív minden termék és minden uniós gyártó esetében, a csökkenés nagysága azt a következtetést támasztja alá, hogy nemcsak az ötvözeti felár, de az alapár szintje is csökkenő tendenciát követett.
4.4.3.2. Munkaerőköltségek
(142)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
12. tábla
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Mutató
100
102
105
108
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.
(143)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során emelkedett, és 2010 és a vizsgálati időszak között összességében 8 %-kal nőtt.
4.4.3.3. Készletek
(144)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
13. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
242 166
238 818
208 021
225 418
Mutató
100
99
86
93
Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve
15
16
14
15
Mutató
100
103
90
99
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.
(145)
A készletek mennyisége 2010 és 2011 között viszonylag állandó maradt, utána 13 százalékponttal csökkent 2012-ben, majd a vizsgálati időszakban kis mértékben, 7 százalékponttal nőtt. Összességében a készletek mennyisége 7 %-kal csökkent a bázisidőszakban. Mivel a termelés nagy része rendelés alapján történik, a készletek mennyiségének ebben az iparágban mutatóként nincs jelentősége.
4.4.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(146)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
14. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
- 0,6 %
- 1,3 %
- 2,1 %
- 1,6 %
Mutató
- 100
- 214
- 330
- 253
Pénzforgalom (millió EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Mutató
- 100
54
- 5
- 20
Beruházások (millió EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Mutató
100
91
85
83
Beruházások megtérülése (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Mutató
- 100
- 246
- 370
- 269
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.
(147)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett gyártók jövedelmezősége negatív volt a teljes figyelembe vett időszak alatt: 2010 és 2012 között 1,5 százalékponttal csökkent és a vizsgálati időszakban kis mértékben, 0,5 százalékponttal helyreállt, így -1,6 %-ot ért el. Amint azt a fenti (141) preambulumbekezdés kifejti, a negatív jövedelmezőség főként a folyamatosan csökkenő alapárnak és nem a nyersanyagok, például a nikkel ingadozó árának köszönhető.
(148)
A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett négy évből háromban negatív volt - 2011-ben javulást mutatott, de ezt követően ismételten csökkenni kezdett. A 2011. évi átmeneti javulás nagyrészt a félkész termékek készleteinek jelentős csökkenésének tudható be.
(149)
A beruházások csökkenő tendenciát mutattak: 2011-ben 9 %-kal, 2012-ben további 6 %-kal, majd a vizsgálati időszak alatt még 2 %-kal csökkentek. A beruházások a figyelembe vett időszakban összességében 17 százalékponttal csökkentek.
(150)
A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége A megtérülés a figyelembe vett négy év mindegyikében negatív volt. 2011-ben 146 %-kal, 2012-ben további 124 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban -3,1 %-ot ért el.
(151)
Ez mind a négy mintába felvett gyártó tőkebevonási képességére negatív hatással volt, mivel negatív jövedelmezőségi adataik miatt nem voltak képesek a bankoktól finanszírozáshoz jutni. A gyártóknak más vállalatcsoportok által biztosított forrásokat kell felhasználniuk.
4.4.4. A kárra vonatkozó következtetés
(152)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. A termelési mennyiség 5 %-kal csökkent, amely a kapacitáskihasználás 8 %-os csökkenéséhez vezetett. A növekvő piacon fennálló stabil értékesítési volumenek a piaci részesedés 5 %-os csökkenését eredményezték. A foglalkoztatottság 11 %-kal csökkent, míg a munkaerőköltségek 8 %-kal növekedtek. A beruházások 17 %-kal csökkentek, míg a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt negatív maradt, valamint rosszabbodó tendenciát mutatott.
(153)
A kártényezők közül csak a termelési kapacitás és a termelékenység mutatott egyértelműen enyhén pozitív tendenciát. Mindenesetre a termelési kapacitás növekedése összhangban van a felhasználás figyelembe vett időszak alatt bekövetkező növekedésével. A növekvő termelékenység a munkavállalók számában bekövetkező csökkenés eredménye volt.
(154)
Egyes kártényezők, mint például a piaci részesedés, értékesítési árak, termelési költség esetében 2011-ben vagy 2012-ben az előző évhez képest ideiglenesen pozitívabb fejlemények történtek, azonban ezt követően ezek is újra visszaestek. A jövedelmezőség mind a négy évben negatív volt; a pénzforgalom négyből három évben volt negatív.
(155)
A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(156)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézte károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezen tényezők az alábbiak: harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, energiaköltség, kapacitásfelesleg és az Unión belüli verseny.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(157)
Az uniós felhasználás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor azonban az érintett országokból származó behozatal mennyisége 70 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkenő tendenciát mutatott. Megállapították, hogy a behozatal piaci részesedésének növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egymással párhuzamosan zajlott. A behozatal piaci részesedésének növekedése 2012-ben lelassult, majd a vizsgálati időszakban újra felgyorsult, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése szintén lelassult 2012-ben, azonban a vizsgálati időszakban újra gyorsabban kezdett csökkenni. Ezért egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztett piaci részesedése összefüggésben volt a dömpingelt behozatal növekedésével.
(158)
Az érintett országokból származó behozatal árai 13 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árai 11 %-kal csökkentek. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árai 9,6-11,3 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a vizsgálati időszak alatt, ezáltal árnyomást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira. Az érintett országokból származó növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal esetén alkalmazott árképzési magatartás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára piaci részesedésének fenntartását, illetve a jövedelmezőségi szint elérését.
(159)
Az érdekelt felek azt állították, hogy az érintett országokból származó importált termékek nem versenyeznek az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékekkel. Állítólag az érintett országokból származó behozatal túlnyomórészt vékony, 2 mm-nél nem vastagabb termékekből áll, míg az ennél vastagabb termékeket főként az uniós gazdasági ágazat szállítja. Ezt az állítást a vizsgálat eredményei nem támasztották alá. Ugyanis az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat is értékesít 2 mm-nél vastagabb termékeket, valamint ennél kisebb vastagsággal bíró vékony termékeket is. Továbbá a vastag és vékony termékek aránya átlagosan ugyanakkora - 30-35 % - mind az uniós gazdasági ágazat, mind a mintába felvett exportáló gyártók esetében.
(160)
Az érdekelt felek állítása szerint nem volt összefüggés a KNK-ból származó behozatal szintje és árai, valamint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége között. Különösen a 2011-2012. évi csökkenő behozatalra és stabil árakra hivatkoztak, amelyek állítólag nem okozhatták az uniós piacon fennálló átlagos árak csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat veszteségei ugyanakkor emelkedtek és az értékesítési volumen viszonylag állandó maradt.
(161)
Az elemzés azonban szelektíven összpontosít a teljes figyelembe vett időszak helyett kizárólag erre a két külön évre. A teljes időszak elemzése során egyértelmű volt, hogy a dömpingelt behozatal erőteljes növekedése vezetett nemcsak a romló jövedelmezőséghez, hanem az uniós gazdasági ágazat csökkenő piaci részesedéséhez, illetve a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatás, beruházások és a beruházások megtérülésének visszaeséséhez is. Habár a 2012. év nem követte szigorúan az általános tendenciát, de a tendencia negatív maradt. A kármutatók hosszabb - négy éves - időtávon való elemzésének célja, hogy adott esetben elkerüljék a különálló fejleményeken alapuló következtetések levonását. Mindenesetre a mindkét érintett országból származó dömpingelt behozatal hatásait a fenti (97)-(102) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt összesítve értékelték. Ennek következtében nem volt indokolt a kizárólag a KNK-ból származó dömpingelt behozatal elkülönített hatásait kiértékelni.
(162)
Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat tajvani behozatalok miatt elvesztett piaci részesedése jelentéktelen volt. A panaszban szolgáltatott információk alapján a tajvani behozatal a vizsgálati időszakban 4,98 %-os piaci részesedést jelentett, és 1,09 %-kal növekedett 2010 és a vizsgálati időszak között. Az érdekelt felek állítása szerint ezért lehetetlen, hogy a tajvani kivitel okozta azon károkat, amelyeket a panaszosok állításuk szerint elszenvedtek.
(163)
A vizsgálat megállapításai szerint a tajvani behozatal piaci részesedése összességében emelkedett a figyelembe vett időszak alatt és 5,1 %-ot ért el a vizsgálati időszak során. A vizsgálat azt is egyértelműen megállapította, hogy a dömpingelt behozatal jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Az érdekelt fél állításával ellentétben a Tajvanról származó dömpingelt behozatal ezért árnyomást fejtett ki, és a kínai dömpingelt behozatallal együtt - a fentiekben kifejtettek szerint - kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. Emlékeztetni kell arra, hogy a mindkét érintett országból származó behozatal hatásait a fenti (97)-(102) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt összesítve értékelték. Ezért a Tajvanról származó dömpingelt behozatal hatásait nem értékelték elkülönítve.
(164)
Az érdekelt felek állítása szerint a Tajvanról származó behozatal mennyiségét felülértékelték, mert az állítólag jelentős mennyiségű, helytelenül tajvani eredetűnek bejelentett, Kínából vagy Koreából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt terméket foglalt magában. Ezen állítást azonban nem támasztották alá bizonyítékok.
(165)
Az együttműködő tajvani vállalatok (gyártók és egyéb együttműködő felek) azonban a teljes tajvani behozatal túlnyomó többségét képviselő kivitelről számoltak be. Ennek következtében az állítólagosan helytelenül bejelentett nem-tajvani termékek nem, vagy csak korlátozottan fejtettek ki bármilyen hatást.
(166)
Az érdekelt felek azt állították, hogy a kínai és tajvani exportáló gyártók árai - az uniós gazdasági ágazat gyártóinak áraihoz hasonlóan - a nikkel árát követték. Habár lehet, hogy idővel az exportáló gyártók ártendenciája valóban a nyersanyagárak tendenciáját követte, de ez figyelmen kívül hagyja az abszolút árszint kérdését. A vizsgálat e tekintetben megállapította, hogy mind a kínai, mind a tajvani árak 9,6- 11,3 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Azon érvelés, hogy a kínai, tajvani és uniós gazdasági ágazat által kínált árak a figyelembe vett időszak alatt ugyanazt a tendenciát követték, még ha megalapozott is, csupán arra engedne következtetni, hogy a kínai és tajvani behozatal hasonló mértékben kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett teljes időszak során.
(167)
Az érdekelt felek állítása szerint az állítólagosan növekvő beruházások nem azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékű kár szenvedett el. Ezen állítást azonban a vizsgálat nem erősítette meg. A fenti (149) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ugyanis a beruházások folyamatosan, 17 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt.
(168)
A Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonta le, hogy az érintett országokból származó megnövekedett mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős mértékű kárt.
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
5.2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(169)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
15. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
India Tel.
Mennyiség (EUR/tonna)
17 568
29 437
33 763
61 855
Mutató
100
168
192
352
Piaci részesedés (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Átlagár
1 912
2 421
2 218
2 098
Mutató
100
127
116
110
Dél-Korea
Mennyiség (EUR/tonna)
72 256
70 297
62 047
92 189
Mutató
100
97
86
128
Piaci részesedés (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Átlagár
1 932
2 112
1 891
1 839
Mutató
100
109
98
95
Dél-Afrika
Mennyiség (EUR/tonna)
66 142
51 788
50 718
51 907
Mutató
100
78
77
78
Piaci részesedés (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Átlagár
2 302
2 355
2 102
1 943
Mutató
100
102
91
84
USA
Mennyiség (EUR/tonna)
94 923
82 387
82 624
90 947
Mutató
100
87
87
96
Piaci részesedés (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Átlagár
2 695
2 943
2 646
2 304
Mutató
100
109
98
85
Egyéb harmadik országok
Mennyiség (EUR/tonna)
85 674
109 406
74 897
59 204
Mutató
100
128
87
69
Piaci részesedés (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Átlagár
2 450
2 659
2 715
2 669
Mutató
100
109
111
109
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat
Mennyiség (EUR/tonna)
336 564
343 313
304 049
356 102
Mutató
100
102
90
106
Piaci részesedés (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Átlagár (EUR/tonna)
2 351
2 549
2 371
2 156
Mutató
100
108
101
92
Forrás: Eurostat.
(170)
India, Dél-Korea, Dél-Afrika és az USA voltak a legnagyobb behozatali mennyiséggel rendelkező harmadik országok, amelyek a vizsgálati időszak alatt 1,6-2,8 % közötti piaci részesedéssel rendelkeztek. Az egyéb harmadik országok piaci részesedése 10,8 % volt.
(171)
Az Indiából származó behozatal 1 %-os részesedése elhanyagolható volt a figyelembe vett időszak nagy része alatt. A behozatal csak egyszer haladta meg az 1 %-ot, amikor a vizsgálati időszak alatt India 1,9 %-os piaci részesedéssel rendelkezett.
(172)
Dél-Korea piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag állandó volt: 2010 és 2012 között 2,3 %-ról 1,9 %-ra csökkent, végül a vizsgálati időszak alatt mindössze 2,8 %-ra emelkedett.
(173)
A Dél-Afrikából és az USA-ból származó behozatal csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. A dél-afrikai behozatal piaci részesedése 2,1 %-ról 1,6 %-ra csökkent, míg az egyesült államokbeli behozatal piaci részesedése 3,0 %-ról 2,8 %-ra csökkent.
(174)
Az Eurostat-adatok szerinti árak tekintetében megfigyelhető, hogy csak a dél-koreai importár volt alacsonyabb a KNK-beli és tajvani importáraknál, míg a Dél-Afrikából származó import árai hasonlóak, és az indiai és egyesült államokbeli import árai magasabbak voltak. Meg kell azonban jegyezni, hogy az érintett termék/hasonló termék különböző acélfajtákból áll, amely jelentős árkülönbségeket eredményez, amit az Eurostat által közölt átlagárakban nem tudtak figyelembe venni.
(175)
Az érdekelt felek hivatkoztak a harmadik országokból - többek között az USA-ból, Dél-Koreából, Indiából és Dél-Afrikából - származó behozatalra. Azt állították, hogy e behozataloknak befolyással kellett lenniük az uniós gazdasági ágazat helyzetére, és mivel egyéb harmadik országokból is jelentős, bizottsági vizsgálat tárgyát nem képező behozatal tapasztalható, nem a KNK-ból és Tajvanról származó behozatalt kéne felelőssé tenni az egyéb országokból származó behozatal által okozott károkért.
(176)
A fentiekben leírtak alapján a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket az Unióba importáló országok közül Tajvan és a KNK piaci részesedése volt a legnagyobb (5,1 % és 4,3 %) a vizsgálati időszak alatt. Egyetlen más ország behozatala sem haladta meg a 3 %-os piaci részesedést a figyelembe vett időszak alatt. Ezenkívül míg az érintett országok piaci részesedése 3,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, az érintett országokon kívüli harmadik országok piaci részesedése összességében állandó maradt - mindössze 0,2 százalékponttal nőtt - a figyelembe vett időszak alatt.
(177)
A behozatali mennyiség stabil tendenciája miatt a Bizottság ezért ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
5.2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(178)
A mintába felvett uniós gyártok kivitelének mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
16. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Exportmennyiség (tonna)
185 377
188 431
182 370
178 010
Mutató
100
102
98
96
Átlagár (EUR/tonna)
2 148
2 353
2 082
1 915
Mutató
100
110
97
89
Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.
(179)
A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a mennyiségben és értékesítési árakban 2011-ben bekövetkezett egyszeri emelkedést követően csökken. A mintába felvett gyártók exportvolumene összességében együttes termelésük mintegy 12 %-át tette ki. Habár a lecsökkent export hozzájárulhatott a termelés visszaeséséhez, figyelembe véve annak uniós értékesítéshez képesti alacsony szintjét, annak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz való hozzájárulása nagyon korlátozott lenne.
5.2.3. Energiaköltség, kapacitásfelesleg
(180)
Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a magas energiaköltségeknek volt köszönhető, amelyek állítólag 20 %-kal magasabbak a KNK-beli áraknál. Az energia azonban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásában csak egy kisebb költségtényező, amely nem teszi ki a teljes költségek 10 %-át sem. Eltekintve attól, hogy vajon a KNK-beli energiaköltségek a piaci értékeket tükrözik-e, az energiaárak között fennálló különbség nem lehetett az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozója.
(181)
Az érdekelt felek állítása szerint, a panaszban szolgáltatott információkkal ellentétben, az uniós gazdasági ágazat jelentős kapacitásfeleslegtől szenvedett. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a 2010. évi 77 %-ról 70 %-ra esett vissza a figyelembe vett időszakban. Az uniós piacon jelentkező fogyasztás és az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásának alakulása azonban párhuzamos volt, mindkettő 4 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. A kapacitáskihasználás csökkenését az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kihasználni a növekvő piac adta lehetőségeket, mivel a növekedést felszívta az érintett országokból származó dömpingelt behozatal. Az ebből eredő állítólagos kapacitásfelesleg ezért inkább a dömpingelt behozatal eredménye, mint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozója.
(182)
A Bizottság megállapította, hogy sem az uniós gazdasági ágazat energiaköltsége, sem az állítólagos kapacitásfelesleg nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.
5.3. A versennyel kapcsolatos kérdések
(183)
Az érdekelt felek azt állították, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek KNK-ból származó behozatala azért emelkedett, mert az uniós kapacitások néhány szállítónál koncentrálódtak, és így az uniós felhasználókra korlátozott számú uniós gyártó jutott. Azonban az elmúlt 10 évben mindig négy közepes méretű és számos kisebb szállító tevékenykedett az uniós piacon. Habár néhány ilyen vállalat tulajdonost váltott ezen időszak alatt, a szállítók száma állandó maradt. Ennek következtében az uniós szállítók számának csökkenése nem vezethetett a megnövekedett dömpingelt kínai behozatalhoz.
(184)
Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós piac erősen koncentrált volt és az érintett országokból származó behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkat. Állításuk szerint az ázsiai import mennyisége nem volt elegendő a verseny korlátozásához és nem tudta az uniós gazdasági ágazatot az árak emelésében megakadályozni. Ebben a vonatkozásban ugyanezen felek a Bizottság azon összefonódási határozatára hivatkoztak, amelyben az 2012. novemberében (bizonyos kötelezettségvállalások teljesítése függvényében) jóváhagyta az Outokumpu és az Inoxum (10) összefonódását (az „Outokumpu összefonódási határozat”).
(185)
Az összefonódási eljárásban alkalmazott elemzés és egy dömpingellenes vizsgálat azonban eltérő jogi keretekre vonatkoznak, amelyeknek különböző céljaik lehetnek. Míg az összefonódási eljárás azt elemzi, hogy a tervezett összefonódás felvetne-e versenyjogi aggályokat, addig a dömpingellenes vizsgálat azt elemzi, hogy az uniós gazdasági ágazat ki van-e téve kárt okozó dömpingnek.
(186)
Mindenesetre az Outokumpu összefonódási határozat keretében azt vizsgálták, hogy az Inoxum Outokumpu általi felvásárlása erőfölénnyel rendelkező szereplőt hozna-e létre az uniós piacon. Az Outokumpu és Inoxum egyesített vállalkozásként 50 %-ot meghaladó együttes piaci részesedéssel rendelkezett volna, valamint négyről háromra csökkentette volna a legfontosabb gyártók számát. Ezen összefonódási határozat az Inoxum egy részének átruházására kötelezte az Outokumpu vállalatot, ideértve az Acciai Speciali Terni (a továbbiakban: AST) gyártót. Az átruházásnak pontosan az volt a célja, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek uniós piacán fenntartsa a versenyt, és a tervezett, 50 %-ot meghaladó uniós piaci részesedéssel rendelkező egyesült jogalany (az Outokumpu és az Inoxum minden vagyontárgya, ideértve az AST-t is) sosem jött létre. Ehelyett továbbra is négy közepes méretű és számos kisebb, egymással versenyző szereplő létezik, amelyek közül egyik sem rendelkezik akkora piaci erővel, amekkorával az összefonódási ügyben elemzett tervezett egyesült jogalany rendelkezett volna.
(187)
Az érdekelt felek továbbá az Outokumpu összefonódási határozat vitájában azon tényre hivatkoztak, amely szerint az ázsiai import nem korlátozta az uniós gyártókat azon időszakok alatt, amikor a nikkelárak és a valutaárfolyamok ingadozása, valamint a Londoni Fémtőzsde alacsony nikkelárai miatt az ázsiai import veszített versenyképességéből. Az „Outokumpo összefonódási határozatban” megjegyezték, hogy „még ha a behozatal által okozott kényszer jelenleg nem is erős, de a jövőben nagyobb lehet” (11), amely a lehetséges piaci fejlemények értékeléséhez vezetett. A jelenlegi vizsgálat az alábbiakat állapította meg: az érintett országokból származó dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban 9,5 %-os piaci részesedést ért el és 2010-hez képest 70 %-kal emelkedett. Az is megállapítást nyert, hogy a dömpingelt import 9,6-11,3 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(188)
Ezen túlmenően az, hogy az uniós piacon tapasztalható kereslet még jelentős áringadozások esetén is viszonylag stabil maradt, nem jelenti azt, hogy a vevők nem árérzékenyek. Habár az exportőrök által kínált alacsonyabb árak miatt nem nő meg a felhasználás az uniós piacon, a vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a vevők hajlandók nagyobb mennyiségben alacsony árú importterméket venni. Mivel ezen alacsony árú importtermékek nem teremtenek további keresletet, az értékesítések a többi piaci szereplő értékesítéseinek - főként az uniós gazdasági ágazat - kárára történnek.
(189)
A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat az együttműködő exportáló gyártókénál szélesebb termékválasztékot értékesít. Azonban a vizsgálati időszak során az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek mintegy 75 %-át a négy leggyakoribb acélfajta (304, 304L, 316L és 430) tette ki. Az érintett országok exportőrei valamennyi ilyen acélfajtát nagyon sokféle szélességben, vastagságban és felületkidolgozásban értékesítenek. Az ezen hagyományos acélfajtákon kívüli termékek is közvetlen versenyben állnak, mivel az érintett országok exportőrei ilyen termékeket is értékesítenek.
(190)
Az érdekelt felek egyike sem vetett fel a termékek minőségével kapcsolatban kérdéseket ebben a vizsgálatban. Az Outokumpu összefonódási határozat megállapította, hogy míg a nem-európai gyártók termékeinek átlagos minősége hasonlónak tekinthető az európai gyártókéval (12), az egyedi követelményekkel rendelkező vevők nem tudják ezen termékeket Ázsiából beszerezni (13). A fentiekben leírtak alapján azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek túlnyomó többsége alapanyag, amelynek a minősége összehasonlítható egymással.
(191)
Az érintett országokból való hosszú szállítás következtében fennálló hosszabb átfutási idők és az érintett országok gyártói által kínált kedvezőtlenebb fizetési feltételek tartoznak még azon kérdések közé, amelyek egyes vevőket megakadályoznak abban, hogy importált rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket vegyenek. Ezek a kérdések azonban főként azon vevők lényegesek, amelyek közvetlenül az acélműtől vásárolnak; ez csupán az uniós piac mintegy egyharmadát teszi ki.
(192)
Az értékesítések többségét ugyanakkor acélipari szolgáltató központokon keresztül bonyolították; ez az uniós piac mintegy kétharmadát teszi ki. Valóban csaknem minden értékesítés független szolgáltató központokon keresztül zajlik, amelyek az uniós gazdasági ágazattól is vásárolnak. Ebben az esetben a forgalmazó által kínált fizetési feltételek lényegesek a felhasználó számára. Mivel ezen értékesítéseket jellemzően a forgalmazó készletéből bonyolítják, a releváns átfutási idő ugyanaz, mint a termék forgalmazótól a felhasználóhoz történő szállításához szükséges idő. Ezért az értékesítések többségét ezen kérdések nem érintik.
(193)
Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek többségét az érintett országokból származó dömpingelt behozatal közvetlenül érinti.
(194)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós versenyfeltételek nem tudták volna megakadályozni, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
5.4. A nyersanyagárak hatása
(195)
Az érdekelt felek állítása szerint a nyersanyagárak, különösen a nikkel ára befolyásolja az azzal kapcsolatos döntést, hogy az érintett országokból származó érintett terméket vagy az uniós gazdasági ágazat által előállított terméket vásároljanak-e. Ennek oka, hogy az exportőrök egységes árat számítanak fel, míg az uniós gazdasági ágazat ötvözeti felárral megemelt alapárat számít fel.
(196)
Ezért az importőrök számára állítólag előnyösebb lenne, ha a nyersanyagárak emelkedése esetén az érintett országokból vásárolnának (mivel az uniós gazdasági ágazat árai felfelé korrigálnák, míg az exportőrök árai változatlanok maradnának). Másrészt, amennyiben a nyersanyagárak csökkennek, az importőrök számára állítólag kevésbé lenne előnyös az érintett országokból vásárolni (mivel az uniós gazdasági ágazat árai csökkennének, míg az exportőrök árai változatlanok maradnának).
(197)
Az Outokumpu összefonódási határozatban a nikkelár várható alakulásának importőrök vásárlói döntéseire gyakorolt hatását elemezték (14). Ebben a vizsgálatban azt elemezték, hogy a behozatal alakulása valóban követte-e a tényleges nikkelárak alakulását és a fent leírt mintát. A nikkelárak (15) 31 %-kal, a 2010. évi 16 453 EUR/tonnáról 11 327 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt felek által megfogalmazott, a fenti (196) preambulumbekezdésben leírt állítás szerint a nikkelárak csökkenésének az érintett országokból származó import csökkenését kellett volna eredményeznie. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a nikkelárak jelentős mértékű csökkenése ellenére az érintett országokból származó import 70 %-kal nőtt, amint azt a fenti (104) preambulumbekezdés leírja.
(198)
Habár a nyersanyagárak alakulása befolyásolhatta a behozatali mennyiségek alakulását, más tényezők, például az exportáló gyártók alacsony árszínvonala, ennél egyértelműen nagyobb hatást gyakoroltak. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a nikkelárak alakulása tartós hatást gyakorolt volna az érintett országokból származó dömpingelt behozatal figyelembe vett időszak alatti összességében emelkedő tendenciájára.
5.5. A felhasználás szerkezetében bekövetkező változások
(199)
Az Outokumpu összefonódási határozatban megállapították, hogy a nikkelár abszolút szintje és a nikkelárak volatilitása feltehetően csökkenti a rozsdamentes acél anyagként való vonzerejét és ösztönzi a nikkelt nem tartalmazó rozsdamentes acél keresletét (16).
(200)
A rozsdamentes acél anyagként való vonzerejét illetően azzal is érveltek, hogy számos tendencia feltehetően befolyásolja a rozsdamentes acél helyettesíthetőségét, ideértve a könnyebb anyagok használata iránti igényt például a személygépkocsikban (kedvezőtlen hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; acél helyett kompozit anyagok felhasználása), a fogyasztási cikkek rövidebb termék-életciklusát (kedvezőtlen hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; olcsóbb anyagok felhasználása), a vízkezelés és környezetbarát energia termelése iránt megnövekedett igényt (kedvező hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; számos alkalmazásban nehéz az acélt helyettesíteni) és az esetleges versenytárs anyagok árainak alakulását (vasérc, alumínium, réz) (17).
(201)
A vizsgálat e tekintetben megerősítette az Outokumpu összefonódási határozat (18) arra vonatkozó megállapítását, hogy általában a rozsdamentes acél, és főként a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iránti kereslet rugalmatlan. A felhasználás nagyrészt 2010 és 2011 között növekedett, amikor az árak emelkedtek. 2011 és a vizsgálati időszak között - amikor az árak csökkentek - a fogyasztás stabil maradt és csak 1 %-kal nőtt. Ennek következtében a rozsdamentes acél helyettesíthetősége, ideértve a fent említett tényezőket, nem gyakorolt mérhető hatást a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek összfelhasználására.
(202)
A nikkelt nem tartalmazó rozsdamentes acél - amely szintén hasonló termék - iránti kereslet növekedését illetően a mintába felvett uniós gyártók által bejelentett értékesítési ügyletek részletes elemzése megerősíti az Outokumpu összefonódási határozat megállapításait.
(203)
Ugyanakkor, amint azt a fenti (138) preambulumbekezdés leírja, az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak közvetlenül kapcsolódnak az acélfajtához és a megfelelő nyersanyagköltségekhez. Ezért az egyik acélfajta iránti kereslet csökkenése egy másik acélfajta iránti kereslet párhuzamosan történő növekedésével semleges hatással van az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.
(204)
A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a felhasználás szerkezetében bekövetkező változások nem voltak kedvezőtlen hatással az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.
5.6. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(205)
Az érintett országokból származó alacsony árú dömpingelt behozatal abszolút értékben és az uniós felhasználáshoz képest is megnövekedett akkor, amikor az uniós gazdasági ágazat legtöbb kártényezője (termelés, kapacitáskihasználás, piaci részesedés, foglalkoztatottság, értékesítési árak, munkaerőköltségek, jövedelmezőség, beruházások, beruházások megtérülése) romlott. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal 9,6-11,3 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak alatt.
(206)
Más tényezők, például az energiaköltségek, kapacitás és az uniós piacon uralkodó versenyfeltételek nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A harmadik országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazat kivitele is azon tényezők közé tartozik, amelyek nagyon korlátozott mértékben hozzájárulhattak a kárhoz.
(207)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országokból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést egyénileg figyelembe vett más tényezők nem befolyásolták. A kár főként az uniós gazdasági ágazat törékeny pénzügyi helyzetéből és a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatottság és piaci részesedés visszaeséséből áll.
(208)
A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Az egyéb behozatalnak, az uniós gazdasági ágazat kivitelének, az energiaköltségeknek, a kapacitásnak és az uniós gazdasági ágazat versenyfeltételeiben bekövetkező - a pénzügyi helyzetet, termelést és piaci részesedést tekintve - kedvezőtlen fejleményeknek a hatása nagyon korlátozott mértékű volt vagy nem létezett.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(209)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(210)
Az uniós gazdasági ágazat többsége támogatja az intézkedések bevezetését. A legnagyobb uniós gyártó nem működött együtt a vizsgálattal, de nem is ellenezte a panaszt. Az uniós értékesítés és gyártás körülbelül 55 %-át képviselő hat uniós gyártó együttműködött a vizsgálattal és támogatta a panaszt.
(211)
Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Minden pénzügyi mutató (jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások megtérülése) többnyire negatív volt a figyelembe vett időszak alatt. Egyéb tényezők, például a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatottság és piaci részesedés kedvezőtlenül alakultak a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazatnak csak a válság utáni alacsony értékesítési volument sikerült fenntartania, és nem volt képes profitálni a piac növekedéséből.
(212)
Az intézkedések hiányában az érintett országokból származó behozatal továbbra is veszteséges áron való értékesítésre kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot. A további veszteségek felhalmozódása az uniós gazdasági helyzet további romlásához vezet. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért érdekében áll az intézkedések bevezetése.
6.2. A független importőrök és forgalmazók érdeke
(213)
Az importőrök és forgalmazók (ideértve az acélipari szolgáltató központokat) nagyon aktívak voltak ebben a vizsgálatban. Harmincegy importőr és forgalmazó jelentkezett és ellenezte bármilyen intézkedés bevezetését.
(214)
Az importőrök és forgalmazók azt állították, hogy az intézkedések bevezetése korlátozza a lehetséges beszerzési forrásaikat. Érvelésük szerint amennyiben bevezetik az intézkedéseket, többé nem lesznek képesek rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket a KNK-ból és Tajvanról beszerezni.
(215)
A vizsgálat azonban megállapította, hogy minden importőr és forgalmazó több forrásból vásárol, ideértve az uniós gazdasági ágazatot, az érintett országokat és egyéb harmadik országokat. Ennek következtében csak bizonyos mértékig függnek az érintett országokból származó készletektől.
(216)
Ezen felek továbbra is vásárolhatnak rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket az uniós gazdasági ágazattól és az ezen vizsgálat hatálya alá nem tartozó más országoktól (pl. India, Dél-Afrika, Dél-Korea vagy az USA), amelyek együttesen 11 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat és a harmadik országokból származó behozatal is megbízható alternatívát jelent a kínai és tajvani behozatallal szemben.
(217)
A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése csak csekély mértékű kedvezőtlen hatást gyakorolhat a független importőrök és forgalmazók helyzetére.
6.3. A felhasználók érdeke
(218)
Számos érdekelt fél, ideértve az exportáló gyártókat és forgalmazókat aggályait fejezte ki a felhasználókra gyakorolt lehetséges negatív hatásokra vonatkozóan. Maguk a felhasználók nem osztották ezen aggályokat. A felhasználók ezen ügyben való részvételi aránya ugyanis nagyon alacsony volt. Hat felhasználó (ideértve egy négy vállalatból álló csoportot) közölte véleményét, amelyből csak egy ellenezte az intézkedések bevezetését. Más felhasználók és szövetségeik vagy nem vettek részt a vizsgálatban vagy kifejezetten tartózkodtak az állásfoglalástól.
(219)
Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az intézkedések bevezetése nem áll szemben a felhasználók érdekével.
6.4. A versennyel kapcsolatos kérdések
(220)
A Bizottság az Outokumpu összefonódási határozatban megállapította, hogy az Outokumpu és az Inoxum tervezett összefonódása a nem koordinatív hatásokon keresztül, illetve az EGT-piacon, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek területén fennálló erőfölény megteremtése révén valószínűleg a tényleges verseny jelentős akadályozásához vezetne (19). Az akadályozás elkerülése érdekében a Bizottság elfogadta, hogy egy - az AST vállalatot is magában foglaló - átruházási csomag elegendő a versenyjogi aggályok orvoslására (20). A Bizottság által elfogadott jogorvoslati intézkedés valóban fenntartotta a négy közepes méretű uniós gyártót.
(221)
Ezen jogorvoslati intézkedést már végrehajtották és teljes hatállyal bír. A dömpingellenes intézkedések bevezetése sem csökkenti a közepes méretű uniós gyártók számát. A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése nem csökkenti vagy szünteti meg a Bizottság által az Outokumpu összefonódási határozatban elfogadott kötelezettségvállalás hatását.
6.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(222)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(223)
A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)
(224)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(225)
A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.
(226)
Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vet teljes időszak alatt, azaz 2010 és 2013 között negatív volt. Az ezt megelőző éveket (2008 és 2009) a kereslet pénzügyi válság közbeni összeomlása jellemezte, ezért az ezen években elért nyereség nem tekinthető a szokásos versenyfeltételek mellett elért nyereségnek. Habár, amint azt a fenti (134) preambulumbekezdés leírja, az előző vizsgálat a 2007. évre vonatkozóan ideiglenesen megállapította a dömping tényét, ezen behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között nem állapítottak meg valós kapcsolatot. E célból az előirányzott nyereség 8,1 %-ban állapították meg, amely az uniós gazdasági ágazat által 2007-ben elért nyereség volt. Ez volt a kereslet 2008. és 2009. évi összeomlása előtti utolsó reprezentatív év, amelyet a szokásos versenyfeltételek jellemeztek. A piaci részesedés 2013-ban valóban elérte a felhasználás 2007. évi szintjét.
(227)
Mindezek alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elszenvedett veszteséget eltávolítva, és ahhoz a fent említett 8,1 %-os haszonkulcsot hozzáadva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.
(228)
A Bizottság ezt követően az érintett exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
(229)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet „az egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint a dömpingkülönbözetet (lásd az (56), (60), (85) és (88) preambulumbekezdést).
7.2. Ideiglenes intézkedések
(230)
A KNK-ból és Tajvanról származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámtételek összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(231)
A fenti (4) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság az 1331/2014/EU végrehajtási rendelet által a KNK-ból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára nyilvántartásba-vételi kötelezettséget vezetett be a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) (21) 16. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásának céljából.
(232)
A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.
(233)
Ami a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illeti (lásd a fenti (3) preambulumbekezdést), a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét folytatni kell.
(234)
Az eljárás jelenlegi szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni.
(235)
A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingkülönbözet
(%)
Kárkülönbözet
(%)
Ideiglenes dömpingellenes vám
(%)
Kínai Népköztársaság
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Egyéb együttműködő vállalatok
30,0
24,5
24,5
Minden más vállalat
34,9
25,2
25,2
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Egyéb együttműködő vállalatok
10,9
22,9
10,9
Minden más vállalat
12,0
23,9
12,0
(236)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(237)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (22) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(238)
A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.
(239)
A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2015. március 26-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére. Ezért az 1331/2014/EK rendeletet 1. cikkének (1) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.
8. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(240)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(241)
Az ideiglenes vám kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az ideiglenes dömpingellenes vámot a Kínai Népköztársaságból vagy Tajvanról származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékekre vetik ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám
(%)
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.. Sanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tiencsin
24,3
C025
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
24,5
Minden más vállalat
25,2
C999
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tajpej
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsziung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsziung
10,9
C032
A II. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
10,9
Minden más vállalat
12,0
C999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
(1) Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:
a)
kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;
b)
írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és
c)
kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
A 1331/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
„(1) A Bizottság az 597/2009/EK rendelet 24. cikke (5) bekezdésének értelmében felszólítja a vámhatóságokat arra, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a Kínai Köztársaságból származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek Unióba irányuló behozatalainak nyilvántartásba vételéhez.”
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.