ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 665/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на условията за използване на незадължителния термин за качество „планински продукт“
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 31, параграфи 3 и 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1151/2012 се създава схема за незадължителни термини за качество с цел да се улесни предоставянето на информация в рамките на вътрешния пазар за добавящите стойност характеристики или специфики на селскостопанските продукти от техните производители. В същия регламент се определят условията за използването на незадължителния термин за качество „планински продукт“, като Комисията се оправомощава да приема делегирани актове относно дерогациите от тези условия за използване в надлежно обосновани случаи и с цел отчитане на природните ограничения, които влияят върху селскостопанското производство в планинските райони. Също така по силата на регламента Комисията се оправомощава да приема делегирани актове за установяване на методи на производство и други критерии, които са от значение за използването на посочения термин.
(2)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите следва да се уточни използването на термина „планински продукт“ за продукти от животински произход. За продукти, добити от животни, като например мляко и яйца, производството следва да се извършва в планински райони. За продукти, произведени от животни, като например месо, животните следва да бъдат отглеждани в планински райони. Тъй като животновъдите често купуват млади животни, тези животни следва да прекарат най-малко последните две трети от живота си в планински райони.
(3)
Смяната на пасищата, включително между планински към непланински и обратно, се практикува в много райони на Съюза с цел използването на сезонната паша. По този начин се гарантира запазването на пасищата, разположени на по-голяма височина, които не са подходящи за целогодишна паша, и на традиционните културни ландшафти в планинските райони. Наред с това смяната на пасищата носи преки ползи за околната среда, например чрез намаляване на риска от ерозия и лавини. С цел да се насърчи продължителната практика на смяна на пасищата, следва също така използването на термина „планински продукт“ да се разреши за продукти, произведени от отглеждани при такава практика животни, които са прекарали поне една четвърт от жизнения си цикъл на пасища в планински райони.
(4)
За да се гарантира, че фуражите за селскостопански животни са с произход главно от планински райони, следва да се уточни, че по принцип е необходимо поне половината от годишната дажба храна на животните, изразена в процент сухо вещество, да е съставена от фуражи с произход от планински райони.
(5)
Тъй като наличните фуражи на преживните животни в планинските райони съставляват повече от половината от годишната им дажба храна, в техния случай този дял следва да бъде по-висок.
(6)
Поради природни ограничения и поради факта, че произведените в планинските райони фуражи са предназначени предимно за преживни животни, в момента само малка част от фуражите за свине е с произход от планинските райони. За да се постигне необходимият баланс между двете цели на термина „планински продукт“, посочени в съображение 45 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и да се гарантира, че свиневъдството в планинските райони може да продължи и по този начин да се запази селскостопанското производство, дялът на фуражите за свине с произход от тези райони следва да бъде по-малко от половината от годишната им дажба храна.
(7)
Ограниченията по отношение на фуражите при животни, отглеждани при смяна на пасищата, следва да се прилагат, докато животните пребивават в планински райони.
(8)
Тъй като тази практика се прилага и при кошерите, използването на термина „планински продукт“ следва да се уточни и по отношение на продуктите от пчеларство. Независимо от това, понеже захарта, служеща за храна на пчелите, обикновено не е с произход от планински райони, по отношение на пчелите не се прилагат хранителни ограничения.
(9)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите терминът „планински продукт“ следва да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони.
(10)
Следва да се разреши преработените продукти да съдържат суровини като захар, сол или билки, които не могат да бъдат произведени в планински райони, при условие че те не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките.
(11)
В планинските райони в определени части на Съюза липсват достатъчно съоръжения за производство на мляко и млечни продукти от сурово мляко, за клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове и за пресоване на маслиново масло. Природните ограничения влияят върху наличността на подходящи съоръжения и затрудняват процеса на преработка в планинските райони. Преработката на други места в близост до планинските райони не променя естеството на преработените продукти по отношение на планинския им произход. Поради това следва да се разреши терминът „планински продукт“ да се използва за такива продукти, когато преработката им се извършва извън планинските райони. С оглед на местоположението на преработвателните съоръжения в някои държави членки и необходимостта да се задоволят очакванията на потребителите, преработвателните дейности следва да се извършват в радиус от 30 km от съответните планински райони.
(12)
Освен това, за да се позволи на съществуващите съоръжения за производство на мляко и млечни продукти да продължат дейността си, следва да се разреши използването на термина „планински продукт“ само по отношение на онези от тях, които са били действащи към датата на влизане в сила на Регламент (ЕС) № 1151/2012. Тъй като разпределението на тези съоръжения в планинските райони не е равномерно, на държавите членки следва да се разреши да налагат по-строги изисквания за разстояние или изобщо да премахнат тази възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Продукти от животински произход
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, добити от животни, в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и преработени в такива райони.
2. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, които най-малко през последните две трети от живота си са отглеждани в посочените планински райони, ако продуктите са преработени в такива райони.
3. Чрез дерогация от параграф 2 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, отглеждани при смяна на пасищата, които през поне една четвърт от живота си са отглеждани на пасища в планински райони.
Член 2
Фуражи
1. За целите на член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 фуражите за селскостопански животни се считат за произхождащи главно от планинските райони, ако дялът на годишната дажба фуражи, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 50 %, а в случаите на преживни животни - 40 %.
2. Чрез дерогация от параграф 1 дялът на фуражите за свине, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 75 % от годишната дажба храна на животните.
3. Параграф 1 не се прилага по отношение на фуражи за посочените в член 1, параграф 3 животни, отглеждани при смяна на пасищата, когато отглеждането им се извършва извън планинските райони.
Член 3
Продукти от пчеларство
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от пчеларство, ако пчелите са събирали нектар и полен само в планински райони.
2. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 не се изисква захарта, служеща за храна на пчелите, да е с произход от планински райони.
Член 4
Продукти от растителен произход
Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012.
Член 5
Съставки
Когато се използват в продуктите, посочени в членове 1 и 4, следните съставки могат да бъдат с произход извън планинските райони, при условие че не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките:
а)
продукти, които не са изброени в приложение I към Договора; и
б)
билки, подправки и захар.
Член 6
Преработвателни дейности извън планинските райони
1. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 и член 1, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент следните преработвателни дейности може да се извършват и извън планинските райони, при условие че разстоянието от съответния планински район не превишава 30 km:
а)
преработвателни дейности за производство на мляко и млечни продукти в преработвателни съоръжения, действащи към 3 януари 2013 г.;
б)
клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове;
в)
пресоване на маслиново масло.
2. По отношение на продукти, преработвани на тяхна територия, държавите членки могат да решат, че дерогацията в параграф 1, буква а) няма да се прилага или че e необходимо преработвателните съоръжения да бъдат разположени в радиус от по-малко от 30 km от съответния планински район.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
A BIZOTTSÁG 665/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 11.)
az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés használatának feltételei tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) és (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1151/2012/EU rendelet létrehozta a minőségre utaló választható kifejezések rendszerét annak érdekében, hogy a termelők számára megkönnyítse az értéknövelő sajátosságokkal és jellemzőkkel rendelkező mezőgazdasági termékek jellemzőinek és sajátosságainak a belső piacon való megismertetését. A rendelet megállapította a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés használatának feltételeit, és feljogosította a Bizottságot arra, hogy a hegyvidéki térségekben a mezőgazdasági termelést hátrányosan befolyásoló természeti adottságok figyelembevétele céljából kellően indokolt esetben eltéréseket lehetővé tévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A rendelet arra is feljogosítja a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelési módszerek megállapítására és egyéb, a minőségre utaló választható kifejezés használata szempontjából releváns kritériumokra vonatkozóan.
(2)
A fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében egyértelműbbé kell tenni, hogy az állati eredetű termékekre milyen esetben használható a „hegyvidéki termék” kifejezés. Az állatok által előállított termékek, mint a tej és a tojás esetében a termelésnek hegyvidéken kell történnie. Az állatokból előállított termékek esetében az állatokat hegyvidéki térségben kell felnevelni. Mivel a gazdálkodók gyakran jutnak fiatal állatokhoz vásárlás útján, célszerű azt előírni, hogy az állat legalább az élete utolsó kétharmadát töltse hegyvidéki térségben.
(3)
A legelő állatok vándoroltatása - ami akár a hegyvidék és az alacsonyabb fekvésű területek között is történhet - az Unió számos területén élő gyakorlat, amely az időszakos legelők kihasználását szolgálja. Lehetővé teszi az év csak egy részében használható magas fekvésű legelők és az ember által kialakított hagyományos hegyvidéki tájkép megőrzését. A vándorlegeltetésnek a környezetre nézve kedvező hatásai vannak, ugyanis csökkenti az erózió és a lavinák kialakulásának kockázatát. A vándorlegeltetés hagyományának megőrzése érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezést olyan állatokból készített termékek esetében is lehessen alkalmazni, amelyek életüknek legalább egy negyedét hegyvidéki legelőkön töltötték.
(4)
Mivel a kötött tartású állatok esetében is biztosítani kell, hogy takarmányuk alapvetően hegyvidéki származású legyen, egyértelművé kell tenni, hogy az állatok által évente elfogyasztott táplálék legalább felének, szárazanyagban kifejezve, hegyvidéki területről kell származnia.
(5)
A kérődzők esetében az éves takarmányszükségletnek több mint a fele megterem a hegyvidékeken, ezért esetükben magasabb arányt kell előírni.
(6)
A természetes adottságok következtében, és mivel a hegyvidékeken elsősorban kérődzőknek szoktak takarmányt termeszteni, a sertések takarmányai viszonylag kis arányban származnak hegyvidéki térségekből. Annak érdekében, hogy az 1151/2012/EU rendelet (45) preambulumbekezdésének megfelelő „hegyvidéki termék” kifejezés alkalmazásának mindkét célja teljesüljön, vagyis egyrészt folytatódhasson a hegyvidékeken a sertések nevelése, másrészt megőrződjön a vidék szerkezete, célszerű megelégedni azzal, ha a sertések éves takarmányának kevesebb, mint fele származik hegyvidékről.
(7)
A takarmány származására vonatkozó megkötés a vándoroltatott legelő állatok esetében csak a hegyvidéki térségekben töltött időben alkalmazandó.
(8)
Mivel a méhkasokat is gyakran vándoroltatják, egyértelművé kell tenni, hogy a méhészeti termékekre milyen esetben alkalmazható a „hegyvidéki termék” kifejezés. Azonban, mivel a méheknek adott cukor általában nem hegyvidékről származik, a méhek esetében nem szabad a takarmányozásra vonatkozó megkötéseket alkalmazni.
(9)
A fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében a „hegyvidéki termék” kifejezést csak olyan növényi eredetű termékekre szabad alkalmazni, amelyek hegyvidéken termett növényekből készültek.
(10)
A feldolgozott termékek esetében meg kell engedni, hogy összetevőként tartalmazzanak olyan nyersanyagokat, pl. cukrot, sót és fűszereket, amelyek nem állíthatók elő hegyvidéken, amennyiben az ilyen összetevők nem tesznek ki többet az összetevők teljes tömegének felénél (50 %).
(11)
Az Unió egyes hegyvidéki térségei nem rendelkeznek olyan infrastruktúrával, ahol megoldható a nyerstejből a tej és a tejtermékek előállítása, az állatok levágása, a tetemek darabolása és kicsontozása, vagy az olívaolaj préselése. A hegyvidékek természetes adottságai korlátozzák a megfelelő létesítmények rendelkezésre állását, és megnehezítik vagy ellehetetlenítik a helyben történő feldolgozást. A hegyvidék közelében történő feldolgozás azonban nem befolyásolja a termékek hegyvidéki származását. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezést a hegyvidéken kívül feldolgozott hegyvidéki termékekre is alkalmazzák. Figyelemmel egyes tagállamokban a feldolgozó létesítmények elhelyezkedésére és ugyanakkor a fogyasztói igények kielégítésének szükségességére, célszerű úgy rendelkezni, hogy a feldolgozási műveletek a származási hegyvidéki térségtől 30 km-es távolságon belül végzendők el.
(12)
Annak érdekében, hogy a tejet és tejtermékeket előállító meglévő létesítmények működése fennmaradhasson, elő kell írni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezés csak az 1151/2012/EU rendelet hatálybalépésekor már meglévő létesítmények termékeire alkalmazható. Mivel a különböző hegyvidéki térségek között nagyok az eltérések az ilyen létesítmények rendelkezésre állása tekintetében, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a feldolgozás távolsága tekintetében szigorúbb követelményeket vezessenek be, vagy az erre vonatkozó engedményt eltöröljék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Állati eredetű termékek
(1) Állatok által előállított termékekre a „hegyvidéki termék” kifejezés akkor alkalmazható, ha a termékeket az 1151/2012/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki térségben állították elő és dolgozták fel.
(2) Állatokból előállított termékekre a „hegyvidéki termék” kifejezés akkor alkalmazható, ha az állatok legalább életük utolsó két harmadát hegyvidéki térségben töltötték, és a termék feldolgozására is hegyvidéken került sor.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve a „hegyvidéki termék” kifejezés alkalmazható az olyan vándorlegeltetéssel nevelt állatokból előállított termékekre, amely állatok életük legalább egy negyedét hegyvidéki térségek legelőin töltötték.
2. cikk
Takarmányok
(1) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az állatok takarmánya akkor tekinthető alapvetően hegyvidéki térségekből származónak, ha az állat éves táplálékfogyasztásának nem hegyvidéken előállított része szárazanyagban kifejezve nem haladja meg az 50 %-ot, illetve kérődzők esetében a 40 %-ot.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a sertések esetében a nem hegyvidéki térségben előállított takarmány aránya szárazanyagban kifejezve elérheti az éves fogyasztás 75 %-át.
(3) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésében említett, vándorlegeltetéssel nevelt állatokra azokban az időszakokban, amelyeket a hegyvidéken kívül töltenek.
3. cikk
Méhészeti termékek
(1) Méhészeti termékekre akkor alkalmazható a „hegyvidéki termék” kifejezés, ha a méhek kizárólag hegyvidéki térségekben gyűjtöttek nektárt és virágport.
(2) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a méheknek adott cukornak nem szükséges hegyvidéki térségből származnia.
4. cikk
Növényi eredetű termékek
Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a „hegyvidéki termék” kifejezés csak olyan növényekből készült termékekre alkalmazható, amely növények az 1151/2012/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki térségben termettek.
5. cikk
Összetevők
Az 1-4. cikkben említett termékekhez felhasználhatók a következő, nem hegyvidékről származó összetevők, amennyiben ezek nem tesznek ki többet az összetevők teljes tömegének 50 %-ánál:
a)
a Szerződés I. mellékletében nem szereplő termékek; valamint
b)
gyógynövények, fűszerek és cukor.
6. cikk
A hegyvidéken kívül végzett feldolgozási műveletek
(1) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontjától és e rendelet 1. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve a következő feldolgozási műveletek elvégezhetők a hegyvidéki térségen kívül, annak 30 km-es körzetében:
a)
tej és tejtermékek előállítását szolgáló feldolgozási műveletek a 2013. január 3-án már működő létesítményekben;
b)
állatok levágása, a tetemek darabolása és kicsontozása;
c)
olívaolaj préselése.
(2) A területükön feldolgozott termékek kapcsán az egyes tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában biztosított eltérés nem alkalmazható, illetve hogy a feldolgozó létesítményeknek a szóban forgó hegyvidéki térségtől 30 km-nél kisebb, általuk meghatározott távolságon belül kell lenniük.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.