РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 30 октомври 2014 година
относно еквивалентността на регулаторната рамка на Хонконг по отношение на централните контрагенти с изискванията на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции
(2014/754/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (1), и по-специално член 25, параграф 6 от него,
като имат предвид, че:
(1)
Целта на определената в член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета процедура по признаване на централните контрагенти (ЦК), установени в трети държави, е да се позволи на ЦК, установени и получили разрешение в трети държави, чиито регулаторни стандарти са еквивалентни на предвидените в същия регламент, да предоставят клирингови услуги на клирингови членове или места за търговия, установени в Съюза. Тази процедура по признаване и предвиденото в нея решение относно еквивалентността следователно допринасят за постигане на общата цел на Регламент (ЕС) № 648/2012 за намаляване на системния риск чрез по-широко използване на сигурни и стабилни ЦК и по отношение на клиринга на договорите за извънборсови деривати, включително когато тези ЦК са установени и получили разрешение в трета държава.
(2)
Правният режим на трета държава се счита за еквивалентен на правния режим на Съюза по отношение на ЦК, когато по същество значителен дял от приложимата правна и надзорна уредба е еквивалентен на изискванията на Съюза по отношение на постиганите регулаторни цели. Целта на настоящата оценка на еквивалентността е да се провери дали правната и надзорната уредба на Хонконг гарантира, че установените и получили разрешение там ЦК не излагат клирингови членове или места за търговия, установени в Съюза, на по-високо равнище на риск, отколкото те биха могли да бъдат изложени от ЦК, получили разрешение в Съюза, и следователно не представляват неприемливи равнища на системен риск в Съюза.
(3)
На 1 септември 2013 г. Комисията получи техническото становище на Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) относно правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ЦК, получили разрешение в Хонконг. В техническото становище бяха установени редица различия между правно обвързващите изисквания, които са приложими в рамките на националната юрисдикция по отношение на ЦК в Хонконг, и правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ЦК съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012. Освен на сравнителен анализ на правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ЦК в Хонконг, настоящото решение се основава обаче и на оценка на резултатите от тези изисквания, както и на тяхната целесъобразност за намаляване на рисковете, на които могат да бъдат изложени клиринговите членове и местата за търговия, установени в Съюза, по начин, считан за еквивалентен на резултата от изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012. При това следва се вземат конкретно предвид значително по-ниските рискове, произтичащи от клирингови дейности, извършвани на финансовите пазари, които са по-малки от финансовия пазар на Съюза.
(4)
В съответствие с член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, за да бъде установено, че правната и надзорната уредба на трета държава по отношение на получилите разрешение в нея ЦК е еквивалентна на предвидената в същия регламент, трябва да бъдат удовлетворени три условия.
(5)
Според първото условие ЦК, получили разрешение в трета държава, трябва да спазват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, установени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012.
(6)
Правно обвързващите изисквания на Хонконг по отношение на получилите разрешение там ЦК обхващат Наредбата за системите за клиринг и сетълмент (НСКС) и Наредбата за ценни книжа и фючърси (НЦКФ). Надзорът по отношение на лицата, получили разрешение по силата на НСКС, се осъществява от Органът за паричната политика на Хонконг (ОПП), а по отношение на лицата, получили разрешение по силата на НЦКФ - от Комисията за ценни книжа и фючърси на Хонконг (КЦКФ). Режимът, при който ЦК в Хонконг получават разрешение, е изцяло уреден в НЦКФ. Поради това настоящото решение следва да се отнася единствено до установения съгласно НЦКФ режим.
(7)
Съгласно част III от НЦКФ КЦКФ има право да разрешава на ЦК да извършва дейност като призната клирингова къща (ПКК). Когато преценява дали да издаде разрешение на ЦК да извършва дейност като ПКК, КЦКФ трябва да вземе под внимание „интересите на инвеститорите“, както и съображенията за „целесъобразно регулиране на пазарите“. КЦКФ може също така да определи „такива условия, каквито смята за подходящи“, преди да разреши на даден ЦК да извършва дейност като ПКК, както и да променя тези условия с предизвестие, ако „смята, че е целесъобразно“. Когато определя дали е целесъобразно, КЦКФ е задължен да се позове на законоустановените си задължения по поддържане на финансовата стабилност и ограничаване на системния риск.
(8)
Задълженията и изискванията, на които ПКК трябва да отговаря, са определени в НЦКФ. КЦКФ издаде насоки съгласно раздел 399(1) от НЦКФ („насоките“), с които прилага принципите за инфраструктурите на финансовия пазар (PFMIs), издадени през април 2012 г. от Комитета по платежни и сетълмент системи (2) (CPSS) и Международната организация на комисиите по ценни книжа (IOSCO). Когато преценява дали ПКК спазват своите задължения съгласно НЦКФ, КЦКФ вземе под внимание насоките. Когато ПКК не спазва своите задължения съгласно НЦКФ, допълнени от насоките, КЦКФ може да приема мерки за решаване на проблема.
(9)
НЦКФ изисква също така от ПКК да установят вътрешни правила и процедури, необходими за правилното управление на техните системи за клиринг и сетълмент, както и правилното регулиране на техните клирингови членове. По този начин изискванията на НЦКФ и насоките биват приложени във вътрешните правила и процедури на ПКК. Съгласно НЦКФ всички вътрешни правила и процедури, приети от ПКК, и техните изменения трябва да бъдат одобрени от КЦКФ.
(10)
Ето защо действащите в Хонконг правно обвързващи изисквания имат двустълбова структура. Определените в НЦКФ основни принципи по отношение на ПКК представляват т.нар. „основни правила“, налагащи високи стандарти, на които ПКК трябва да отговарят, за да получат разрешение да предоставят клирингови услуги в Хонконг. Тези основни правила представляват първия стълб на правно обвързващите изисквания в Хонконг. С цел да удостоверят съблюдаването на основните правила, ПКК трябва да представят своите вътрешни правила и процедури пред КЦКФ за одобрение. Тези вътрешни правила и процедури представляват втория стълб на правно обвързващите изисквания в Хонконг, чрез който се предоставят нормативни подробности относно начина, по който ПКК отговаря на тези стандарти в съответствие с насоките. След като бъдат одобрени от КЦКФ, вътрешните правила и процедури стават правно обвързващи за ПКК.
(11)
При оценката на еквивалентността на правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ПКК, следва също така да се вземе предвид постигнатото намаляване на риска, което те осигуряват от гледна точка на степента на риска, на който клиринговите членове или местата за търговия, установени в Съюза, са изложени поради участието си в ПКК. Постигнатото намаляване на риска се определя както от равнището на риска, произтичащ от клирингови дейности, извършвани от съответния ЦК, което зависи от големината на финансовия пазар, на който той осъществява дейност, така и от целесъобразността на правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ЦК за ограничаване на равнището на риск. За да бъде постигнато аналогично намаляване на риска, по отношение на ЦК, които извършват своята дейност на по-големи финансови пазари, за които е присъща по-висока степен на риск, са необходими по-строги изисквания за ограничаване на риска отколкото спрямо ЦК, които извършват своята дейност на по-малки финансови пазари, за които е присъща по-ниска степен на риск.
(12)
Финансовият пазар, на който ПКК изпълняват своите клирингови дейности, е значително по-малък по размер от този, на който действат установените в Съюза ЦК. По-специално, през последните три години номиналната стойност на договорите за деривати, търгувани на регулиран пазар в Хонконг, представлява по-малко от 1 % от годишната номинална стойност на договорите за деривати, търгувани на регулиран пазар в Съюза. През същия период пазарната капитализация на ценните книжа, търгувани на борсата в Хонконг, възлиза на средно по-малко от 25 % от съответната пазарна капитализация в Съюза. Освен това клирингът, извършван от ПКК на по-сложни продукти като извънборсови деривати, се намира на начален етап, тъй като услугите по клиринг на договори за извънборсови деривати започнаха да се предлагат едва от 25 ноември 2013 г. Поради това участие в ПКК излага клиринговите членове или местата за търговия, установени в Съюза, на значително по-нисък риск от тяхното участие в ЦК, получили разрешение в Съюза.
(13)
Правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ПКК, може следователно да се счита за еквивалентна, при условие че тя намалява по целесъобразен начин това по-ниско ниво на риск. Основните правила, приложими по отношение на ПКК, допълнени от техните вътрешни правила и процедури, с които се прилагат PFMIs, намаляват съществуващото в Хонконг по-ниско ниво на риска, като така постигнатото намаление на риска е еквивалентно на целта, заложена в Регламент (ЕС) № 648/2012.
(14)
Поради това Комисията стига до заключението, че хонконгската правна и надзорна уредба гарантира, че ПКК, получили разрешение в Хонконг, спазват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, установени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012.
(15)
Според второто условие по член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Хонконг по отношение на ЦК, получили разрешение там, трябва да предвижда, че тези ЦК подлежат на текущ ефективен надзор и правоприлагане.
(16)
КЦКФ осъществява текущо наблюдение на спазването на изискванията за управление на риска от страна на ПКК посредством надзорни и основани на риска процедури за проверка, включително чрез тестове на пруденциалните изисквания. КЦКФ разполага и с допълнителни средства за осигуряване на спазването на изискванията. По-специално, КЦКФ има право да нареди на ПКК да преустановят достъпа до или извършването на услуги по клиринг или сетълмент или да отнеме разрешението им. Освен това, когато счете за необходимо, КЦКФ може да поиска от ПКК да направят конкретни промени в своите правила, като е упълномощена да внесе едностранно тези промени в правилата, когато ПКК не се е съобразила с искането. КЦКФ има право да изиска от ПКК счетоводни данни и архиви, водени от тях във връзка със или за нуждите на стопанската им дейност и във връзка със споразумения за клиринг и сетълмент по сделки с ценни книжа или фючърсни договори, както и всяка друга информация, свързана с тяхната дейност или със споразумения за клиринг и сетълмент по сделки с ценни книжа или фючърсни договори, която КЦКФ може обосновано да изисква с оглед изпълнение на своите функции. Непредоставянето на тази информация или документация без основателно оправдание може да доведе до налагане на глоби.
(17)
Поради това Комисията стига до заключението, че хонконгската правна и надзорна уредба по отношение на ЦК, получили разрешение в Хонконг, осигурява текущ ефективен надзор и правоприлагане.
(18)
Според третото условие по член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Хонконг трябва да включва ефективна еквивалентна система за признаването на ЦК, получили разрешение по силата на правен режим на трета държава („ЦК от трета държава“).
(19)
За да извършва дейност като ЦК в Хонконг, дружество трябва да е получило разрешение като ПКК или да е било признато като доставчик на „автоматизирани търговски услуги“ (АТУ) съгласно НЦКФ. По определение АТУ са дружества, които чрез електронни средства предоставят услуги за търговия или клиринг на ценни книжа или фючърсни договори. През март 2014 г. Законодателният съвет на Хонконг гласува наредба за изменение, с която се разширява обхватът на определението на АТУ, за да бъдат включени и извънборсовите деривати.
(20)
Режимът по отношение на АТУ е подходящ за ЦК от трети държави, които желаят да предоставят услуги на участници от Хонконг. ЦК от трета държава могат да кандидатстват, за да бъдат признати като АТУ, което ще им позволи да предоставят в Хонконг тези услуги, които могат да предоставят по силата на получено разрешение в съответната им трета държава.
(21)
При обработка на заявление за АТУ, подадено от ЦК от трета държава, КЦКФ използва като референтна стойност степента, до която ЦК от третата държава спазва изискванията на PFMIs. Друго предварително условие е съществуването на меморандум за разбирателство, сключен между КЦКФ и компетентния надзорен орган на трета държава на кандидатстващия ЦК, който да извършва ежедневния надзор по отношение на ЦК от третата държава.
(22)
Въпреки че структурата на процедурата по признаване, използвана в Хонконг спрямо ЦК от трета държава, се различава от процедурата, предвидена в Регламент (ЕС) № 648/2012, следва все пак да се счита, че установеният правен режим осигурява ефективна еквивалентна система за признаване на ЦК от трета държава.
(23)
Следователно може да се счита, че правната и надзорната уредба на Хонконг изпълнява условията, посочени в член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, по отношение на ПКК, и тази уредба следва да се счита за еквивалентна на изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012. Комисията, с помощта на предоставената от ЕОЦКП информация, следва да продължи да наблюдава развитието на хонконгската правна и надзорна уредба за ЦК и изпълнението на условията, въз основа на които е взето настоящото решение.
(24)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Европейския комитет по ценни книжа,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
За целите на член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Хонконг по отношение на признатите клирингови къщи, получили разрешение там, обхващаща Наредбата за ценни книжа и фючърси (НЦКФ), допълнена от насоките, приети съгласно раздел 399(1) от НЦКФ, се счита за еквивалентна на изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 30 октомври 2014 година.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. október 30.)
Hongkong központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségéről
(2014/754/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
A harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó, a 648/2012/EU rendelet 25. cikkében rögzített eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási standardokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagoknak vagy kereskedési helyszíneknek. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek - ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is - alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot.
(2)
Annak érdekében, hogy valamely harmadik ország jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen elismerni a központi szerződő felek tekintetében, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének alkalmazása lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezessen az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az unióban.
(3)
A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (ESMA) a Hongkongban engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerről alkotott szakvéleményét. A szakvélemény számos különbséget azonosított a központi szerződő felekre Hongkongban igazságszolgáltatási szinten alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények és a központi szerződő felekre a 648/2012/EU rendelet értelmében alkalmazandó követelmények között. Ez a határozat mindazonáltal nem csupán a központi szerződő felekre Hongkongban alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények összehasonlító elemzésén alapul: figyelembe veszi e követelmények eredményének és annak értékelését is, hogy e követelmények olyan módon enyhítik-e az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket esetleg érintő kockázatokat, hogy az egyenértékűnek minősül a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelmények eredményével. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.
(4)
A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.
(5)
Az első feltétel értelmében az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.
(6)
Hongkongban az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeket az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekről szóló rendelet és az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet tartalmazza. Az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekről szóló rendelet értelmében engedélyezett jogalanyok a Hongkongi Monetáris Hatóság (HKMA), az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet értelmében engedélyezett jogalanyok pedig az Értékpapírok és Határidős Tőzsdei Ügyletek Hongkongi Bizottságának (SFC) szabályozása alatt állnak. A központi szerződő feleket Hongkongban kizárólag az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet alapján lehet engedélyezni. E határozat ezért az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet szerint létrehozott rendszerre korlátozódik.
(7)
Az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet III. része értelmében az SFC rendelkezik hatáskörrel ahhoz, hogy elfogadott elszámolóházként engedélyezze a központi szerződő feleket. Annak mérlegelése során, hogy elfogadott elszámolóházként engedélyezze valamely központi szerződő felet, az SFC-nek figyelembe kell vennie „a befektető nagyközönség érdekeit” és „a piacok megfelelő szabályozását”. Egy adott központi szerződő fél elfogadott elszámolóházként történő engedélyezése előtt az SFC részletesen meghatározhat „általa megfelelőnek ítélt feltételeket” és értesítés útján módosíthatja e feltételeket, ha „meggyőződött annak helyénvalóságáról”. Annak meghatározása során, hogy mi tekinthető helyénvalónak, az SFC-nek hivatkoznia kell a pénzügyi stabilitás fenntartását és a rendszerszintű kockázat csökkentését előíró törvényes felhatalmazására.
(8)
Az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet meghatározza azokat a feladatokat és követelményeket, amelyeket az elfogadott elszámolóházaknak teljesíteniük kell. Az SFC az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet 399. szakaszának (1) bekezdése értelmében iránymutatást bocsátott ki, amely a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott, a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek keretében rögzített nemzetközi standardokat hajtja végre. Annak értékelése során, hogy az elfogadott elszámolóházak teljesítik-e az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet szerinti kötelezettségeiket, az SFC figyelembe veszi az iránymutatást. Amennyiben valamely elfogadott elszámolóház elmulasztja az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló, az iránymutatás által kiegészített rendelet szerinti kötelezettségeinek teljesítését, az SFC intézkedéseket fogadhat el a helyzet orvoslására.
(9)
Az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet azt is előírja az elfogadott elszámolóházak számára, hogy fogadjanak el az elszámolási és kiegyenlítési mechanizmusok, valamint a klíringtagjai megfelelő szabályozásához szükséges belső szabályokat és eljárásokat. Az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet és az iránymutatás követelményei ily módon az elfogadott elszámolóházak belső szabályain és eljárásain keresztül kerülnek végrehajtásra. Az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet értelmében az elfogadott elszámolóházak minden belső szabályát és eljárását, valamint azok minden módosítását jóvá kell hagynia az SFC-nek.
(10)
Hongkongban tehát a jogilag kötelező érvényű követelmények kétszintű struktúrát alkotnak. Az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendeletben az elfogadott elszámolóházakra meghatározott alapvető elvek (az elsődleges szabályok) rögzítik azokat a magas szintű előírásokat, amelyeknek az elfogadott elszámolóházaknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási tevékenységek Hongkongban történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják a jogilag kötelező érvényű kötelezettségek első szintjét Hongkongban. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az elfogadott elszámolóházaknak jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az SFC-nek. Ezek a belső szabályok és eljárások alkotják a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét Hongkongban; részletes leírást kell tartalmazniuk arról, hogyan fogja az elfogadott elszámolóház az iránymutatással összhangban teljesíteni ezeket az előírásokat. Az SFC általi jóváhagyást követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak az elfogadott elszámolóházra nézve.
(11)
Az elfogadott elszámolóházakra vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni a keretrendszer által azon kockázat szintje tekintetében biztosított kockázatcsökkentés eredményét, amely kockázatnak az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek az elfogadott elszámolóházakban való részvételük miatt vannak kitéve. A kockázatcsökkentés eredményét az érintett központi szerződő fél által folytatott elszámolási tevékenységek eredendő kockázatának szintje (ami azon pénzügyi piac méretétől függ, ahol a központi szerződő fél tevékenykedik) és a központi szerződő felekre alkalmazandó, e kockázati szint csökkentését célzó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége együttesen határozza meg. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén azonos eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk szintje, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázati szinttel rendelkező) központi szerződő felek esetében.
(12)
Azon pénzügyi piacok mérete, ahol az elfogadott elszámolóházak folytatják tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint azoké, amelyeken az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben a Hongkongban forgalmazott származtatott ügyletek éves névértéke nem érte el az Unióban forgalmazott származtatott ügyletek éves névértékének egy százalékát. Ugyanezen időszak alatt a Hongkongban tőzsdén forgalmazott értékpapírok piaci tőkeértéke átlagosan kevesebb volt, mint az uniós piaci tőkeérték huszonöt százaléka. Emellett az összetettebb termékek, például a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elfogadott elszámolóházak általi elszámolása még korai szakaszban van, mivel a származtatott ügyletekkel kapcsolatos elszámolási szolgáltatásokat 2013. november 25-én kezdték meg. Ezért az elfogadott elszámolóházakban való részvétel lényegesen kisebb kockázatnak teszi ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket, mint az Unióban engedéllyel rendelkező központi szerződő felekben való részvételük.
(13)
Az elfogadott elszámolóházakra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben megfelelő ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az elfogadott elszámolóházakra alkalmazandó elsődleges szabályok, a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályokkal és eljárásokkal kiegészítve csökkentik a Hongkongban fennálló, alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.
(14)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező elfogadott elszámolóházak olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket teljesítsenek, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.
(15)
A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell, hogy az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá essenek.
(16)
Az SFC felügyelet, valamint kockázatalapú vizsgálati eljárások (többek között a prudenciális követelmények tesztelése) révén folyamatosan nyomon követi az elfogadott elszámolóházak kockázatkezelési követelményeknek való megfelelését. Az SFC további eszközökkel is rendelkezik a megfelelés kikényszerítésére. Az SFC-nek mindenekelőtt jogában áll az elszámolási, ill. kiegyenlítési szolgáltatások nyújtásának, illetve ilyen mechanizmusok működtetésének megszüntetésére utasítani az elfogadott elszámolóházakat, valamint visszavonni az elszámolóházak engedélyét. Emellett, amennyiben szükségesnek tartja, az SFC előírhatja az elfogadott elszámolóházak számára szabályaik bizonyos módosítását, és hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy egyoldalúan végrehajtsa e szabályok módosítását, amennyiben az érintett elfogadott elszámolóház nem teljesíti ezt a követelményt. Az SFC jogosult előírni az elfogadott elszámolóházak számára az általuk folytatott üzleti tevékenységgel kapcsolatban vagy annak céljából, illetve bármely, értékpapírokhoz vagy határidős tőzsdei ügylethez kapcsolódó elszámolási és kiegyenlítési mechanizmus tekintetében vezetett könyvek és nyilvántartások, valamint az üzleti tevékenységükre vagy bármely, értékpapírokhoz vagy határidős tőzsdei ügylethez kapcsolódó elszámolási és kiegyenlítési mechanizmusra vonatkozó bármely más olyan információ benyújtását, amelyet az SFC feladatköreinek ellátásához ésszerűen megkövetelhet. E dokumentumok vagy információk benyújtásának ésszerű indokolás nélküli elmulasztása bírság kiszabását eredményezheti.
(17)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek.
(18)
A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.
(19)
Ahhoz, hogy egy jogalany Hongkongban központi szerződő félként működhessen, az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendelet értelmében elfogadott elszámolóházként vagy „automatizált kereskedési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyként” kell elismertetnie magát. Az automatizált kereskedési szolgáltatásokat nyújtó jogalany elektronikus rendszerek segítségével nyújt szolgáltatásokat értékpapírok és határidős tőzsdei ügyletek forgalmazásához, illetve elszámolásához. 2014 márciusában a hongkongi Törvényhozó Tanács módosító rendeletet fogadott el, amely az automatizált kereskedési szolgáltatásokat nyújtó jogalany definíciójának hatályát a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre is kiterjeszti.
(20)
Az automatizált kereskedési szolgáltatásokat nyújtó jogalany koncepcióját azon harmadik országbeli központi szerződő felekre alakították ki, amelyek hongkongi résztvevők számára kívánnak szolgáltatásokat nyújtani. A harmadik országbeli központi szerződő felek kérelmezhetik, hogy automatizált kereskedési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyként ismerjék el őket Hongkongban - ez lehetővé teszi számukra, hogy ugyanazon szolgáltatásokat nyújthassák Hongkongban, mint amelyek nyújtására az érintett harmadik országban engedéllyel rendelkeznek.
(21)
A harmadik országbeli központi szerződő fél automatizált kereskedési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyként történő elismerés iránti kérelmének feldolgozása során az SFC értékeli a harmadik országbeli központi szerződő fél pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelését. A kérelem jóváhagyását megelőzően emellett szükség van egy, az SFC és a kérelmező központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes felügyeleti hatósága közötti egyetértési megállapodás megkötésére, mivel az SFC a hazai szabályozóra támaszkodik a harmadik országbeli központi szerződő fél napi szintű felügyelete terén.
(22)
Bár Hongkong jogi rendszerének a harmadik országbeli központi szerződő felekre alkalmazandó elismerési eljárása eltér a 648/2012/EU rendeletben rögzített eljárástól, az a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében ennek ellenére ténylegesen egyenértékű rendszert biztosítónak tekintendő.
(23)
Úgy tekinthető tehát, hogy Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere az elfogadott elszámolóházak tekintetében teljesíti a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt feltételeket, és e jogi és felügyeleti keretrendszer a 648/2012/EU rendeletben foglalt követelményekkel egyenértékűnek tekintendő. A Bizottságnak - az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve - továbbra is nyomon kell követnie a központi szerződő felekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.
(24)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 648/2012/EU rendelet 25. cikke alkalmazásában Hongkongnak az ott engedéllyel rendelkező elfogadott elszámolóházakra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere, amely az értékpapírokról és határidős tőzsdei ügyletekről szóló rendeletet és az említett rendeletet kiegészítő, annak 399. szakasza (1) bekezdése nyomán elfogadott iránymutatást foglalja magában, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. október 30-án.