РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1163/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 22 октомври 2014 година
относно надзорните такси
(ЕЦБ/2014/41)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1), и по-специално член 4, параграф 3, втора алинея, член 30 и член 33, параграф 2, втора алинея от него,
като взе предвид публичната консултация и анализа, проведени в съответствие с член 30, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 1024/2013 установява единен надзорен механизъм (ЕНМ), който се състои от Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните компетентни органи (НКО).
(2)
Съгласно Регламент (ЕС) № 1024/2013 ЕЦБ носи отговорност за ефективното и последователно функциониране на ЕНМ за всички кредитни институции, финансови холдинги и смесени финансови холдинги във всички държави членки от еврозоната, както и в държави членки извън еврозоната, които установяват тясно сътрудничество с ЕЦБ. Правилата и процедурите, уреждащи сътрудничеството между ЕЦБ и НКО в рамките на ЕНМ и с определените на национално равнище органи, са установени в Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2014/17) (2).
(3)
В член 30 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 е предвидено налагане на годишна надзорна такса от ЕЦБ на кредитните институции, установени в участващите държави членки, и на клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка. Налаганите от ЕЦБ такси покриват, без да надхвърлят, разноските на ЕЦБ, свързани с възложените ѝ задачи по силата на членове 4 - 6 от Регламент (ЕС) № 1024/2013.
(4)
Годишната надзорна такса следва да се състои от сума, която се плаща ежегодно от всички кредитни институции, установени в участващите държави членки, и клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, над които се осъществява надзор в рамките на ЕНМ.
(5)
В рамките на ЕНМ надзорните отговорности на ЕЦБ и всеки НКО са разпределени въз основа на значимостта на поднадзорните лица.
(6)
ЕЦБ има пряка надзорна компетентност по отношение на значими кредитни институции, финансови холдинги, смесени финансови холдинги, установени в участващи държави членки, и клонове, установени в участващи държави членки, на значими кредитни институции, установени в неучастващи държави членки.
(7)
ЕЦБ осъществява надзор и над функционирането на ЕНМ, който включва всички кредитни институции, независимо дали са значими или по-малко значими. ЕЦБ притежава изключителна компетентност по отношение на всички кредитни институции, установени в участващите държави членки, да издава лицензи на лица за осъществяване на дейност на кредитна институция, да отнема лицензи и да оценява придобиването и разпореждането с квалифицирани дялови участия.
(8)
НКО носят отговорност за прекия надзор над по-малко значими поднадзорни лица, без да се засяга правомощието на ЕЦБ да упражнява пряк надзор в конкретни случаи, когато това е необходимо за последователното прилагане на високи надзорни стандарти. При разпределяне на сумата, която подлежи на възстановяване чрез надзорните такси, между категориите значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни лица се взема предвид разделянето на надзорни отговорности в рамките на ЕНМ и свързаните с това разходи на ЕЦБ.
(9)
Съгласно член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 от ЕЦБ се изисква да публикува посредством регламенти и решения подробните оперативни правила за изпълнението на задачите, възложени ѝ с Регламент (ЕС) № 1024/2013.
(10)
Съгласно член 30, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 таксите се основават на обективни критерии, свързани със значимостта и профила на риска, в т.ч. рисково претеглените активи, на съответната кредитна институция.
(11)
Таксите се изчисляват на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки. Това означава, че когато кредитните институции са част от поднадзорна група, установена в участващите държави членки, на равнището на групата се изчислява и плаща една такса.
(12)
При изчисляване на годишната надзорна такса не следва да се вземат предвид дъщерните предприятия, установени в неучастващи държави членки. Във връзка с това и с оглед на определянето на съответните фактори за таксата на поднадзорната група, се предоставят подконсолидирани данни за всички дъщерни предприятия и операции, контролирани от предприятието майка в участващите държави членки. Разходите за изготвянето на такива подконсолидирани данни обаче могат да бъдат високи и поради това поднадзорните лица следва да могат да изберат такса, изчислена въз основа на данни, предоставени на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки, включително дъщерните предприятия, установени в неучастващи държави членки, дори ако в резултат на това таксата е по-висока.
(13)
Институциите, посочени в член 2, параграф 5 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3), са изключени от надзорните задачи, възложени на ЕЦБ в съответствие с Регламент (ЕС) № 1024/2013, и поради това ЕЦБ няма да им налага такси.
(14)
Регламентът е акт с общо приложение, задължителен е в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки от еврозоната. Поради това той е подходящият правен инструмент за определяне на практическите ред и условия за изпълнението на член 30 от Регламент (ЕС) № 1024/2013.
(15)
В съответствие с член 30, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 настоящият регламент не засяга правото на НКО да налагат такси в съответствие с националното право и - доколкото на ЕЦБ не са възложени надзорни задачи или с оглед на разходите за сътрудничество с ЕЦБ и за нейното подпомагане, както и за изпълнение на нейните указания - в съответствие с приложимото право на Съюза и при спазване на правилата за прилагане на Регламент (ЕС) № 1024/2013, включително членове 6 и 12 от него,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ЧАСТ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се определят:
а)
редът и условията за изчисляване на общата сума на годишните надзорни такси, налагани по отношение на поднадзорните лица и поднадзорните групи;
б)
методологията и критериите за изчисляване на годишната надзорна такса, която се заплаща от всяко поднадзорно лице и всяка поднадзорна група;
в)
процедурата за събирането от ЕЦБ на годишните надзорни такси.
2. Общата сума на годишните надзорни такси включва годишната надзорна такса по отношение на всяко значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група и на всяко по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група, като се изчислява от ЕЦБ на най-високото равнище на консолидация в рамките на участващите държави членки.
Член 2
Определения
Освен ако е предвидено друго, за целите на настоящия регламент се прилагат определенията, които се съдържат в Регламент (ЕС) № 1024/2013 и в Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), заедно със следните определения:
1.
„годишна надзорна такса“ е таксата, дължима по отношение на всяко поднадзорно лице и всяка поднадзорна група, изчислена в съответствие с реда и условията, предвидени в член 10, параграф 6;
2.
„годишни разходи“ са сумата, определена в съответствие с разпоредбите на член 5, която ЕЦБ възстановява посредством годишните надзорни такси за определен период на таксуване;
3.
„задължено лице за таксата“ е кредитната институция, заплащаща такса, или клонът, заплащащ такса, които са определени в съответствие с член 4 и до които е адресирано известието за таксата;
4.
„фактори за таксата“ са данните, отнасящи се до поднадзорно лице или поднадзорна група, определени в член 10, параграф 3, буква а), които се използват за изчисляване на годишната надзорна такса;
5.
„известие за таксата“ е известие, в което се посочва годишната надзорна такса, по което съответното задължено лице за таксата дължи плащане и което е издадено до това лице в съответствие с настоящия регламент;
6.
„кредитна институция, заплащаща такса“ е кредитна институция, установена в участваща държава членка;
7.
„клон, заплащащ такса“ е клон, установен в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка;
8.
„период на таксуване“ означава календарна година;
9.
„първи период на таксуване“ е периодът от време между датата, на която ЕЦБ поема възложените ѝ с Регламент (ЕС) № 1024/2013 задачи, и края на календарната година, през която ЕЦБ поема тези задачи;
10.
„група лица, заплащащи такса“ е i) поднадзорна група и ii) няколко клона, заплащащи такса, които се считат за един клон в съответствие с член 3, параграф 3;
11.
„държава членка“ е държава членка на Съюза;
12.
„общи активи“ са общата стойност на активите, определена в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). В случай на група лица, заплащащи такса, от общите активи се изключват дъщерни предприятия, установени в неучастващи държави членки и трети държави;
13.
„обща рискова експозиция“ по отношение на група лица, заплащащи такса, и на кредитна институция, заплащаща такса, която не е част от група лица, заплащащи такса, е сумата, определена на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки и изчислена при прилагане на член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4).
Член 3
Общо задължение за плащане на годишната надзорна такса
1. ЕЦБ налага годишна надзорна такса по отношение на всяко поднадзорно лице и всяка поднадзорна група за всеки период на таксуване.
2. Годишната надзорна такса за всяко поднадзорно лице и всяка поднадзорна група ще бъде посочена в известието за таксата, което е издадено до задълженото лице и по което то дължи плащане. Задълженото лице за таксата е адресат на известието за таксата и на всяко известие или съобщение от ЕЦБ във връзка с надзорните такси. Задълженото лице за таксата има задължение за плащането на годишната надзорна такса.
3. Два или повече клона, заплащащи такса, установени от една и съща кредитна институция в една и съща участваща държава членка, се считат за един клон. Клонове, заплащащи такса, на една и съща кредитна институция, установени в различни участващи държави членки, не се считат за един клон.
4. За целите на настоящия регламент клоновете, заплащащи такса, се считат за обособени от дъщерните предприятия на същата кредитна институция, установени в същата участваща държава членка.
Член 4
Задължено лице за таксата
1. Задълженото лице за таксата по отношение на годишната надзорна такса е:
а)
кредитната институция, заплащаща такса, в случай на кредитна институция, заплащаща такса, която не е част от поднадзорна група;
б)
клонът, заплащащ такса, в случай на клон, заплащащ такса, който не е обединен с друг клон, заплащащ такса;
в)
определено в съответствие с разпоредбите на параграф 2, в случай на поднадзорна група от лица, заплащащи такса.
2. Без да се засягат договореностите в рамките на групата лица, заплащащи такса, по отношение на разпределянето на разходите, групата лица, заплащащи такса, се счита за едно цяло. Всяка група лица, заплащащи такса, определя задълженото лице за таксата за цялата група и уведомява ЕЦБ за това кое е задълженото лице за таксата. Задълженото лице за таксата трябва да е установено в участваща държава членка. Това уведомление се счита за валидно, само ако:
а)
в него са посочени наименованията на всички поднадзорни лица от групата, обхванати от уведомлението;
б)
е подписано от името на всички поднадзорни лица от групата;
в)
е получено от ЕЦБ най-късно до 1 юли всяка година, за да бъде взето предвид за издаването на известието за таксата по отношение на следващия период на таксуване.
Ако ЕЦБ получи навреме повече от едно уведомление за група лица, заплащащи такса, предимство има уведомлението, което е получено от ЕЦБ най-близо до, но преди крайния срок.
3. Без да се засяга параграф 2, ЕЦБ си запазва правото да определи задълженото лице за таксата.
ЧАСТ II
РАЗНОСКИ И РАЗХОДИ
Член 5
Годишни разходи
1. Основата за определяне на годишните надзорни такси са годишните разходи, като те се възстановяват чрез плащането на тези годишни надзорни такси.
2. Сумата на годишните разходи се определя въз основа на сумата на годишните разноски, състоящи се от разноските, направени от ЕЦБ през съответния период на таксуване, които са свързани пряко или косвено с надзорните ѝ задачи.
Общата сума на годишните надзорни такси покрива, но без да надхвърля, направените от ЕЦБ разноски, свързани с надзорните ѝ задачи, през съответния период на таксуване.
3. При определяне на годишните разходи ЕЦБ взема предвид:
а)
суми от такси, отнасящи се до предходни периоди на таксуване, които не са били събираеми;
б)
плащания за лихви, получени в съответствие с член 14;
в)
суми, получени или възстановени в съответствие с член 7, параграф 3.
Член 6
Оценяване и определяне на годишните разходи
1. Без да се засягат отчетните ѝ задължения съгласно Регламент (ЕС) № 1024/2013, до края на всяка календарна година ЕЦБ изчислява прогнозните годишни разходи по отношение на периода на таксуване за следващата календарна година.
2. В срок до четири месеца след края на всеки период на таксуване ЕЦБ определя действителните годишни разходи за този период на таксуване.
3. Прогнозните годишни разходи и действителните годишни разходи служат като основа за изчисляване на общата сума на годишните надзорни такси, посочена в член 9, параграф 1.
ЧАСТ III
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ГОДИШНАТА НАДЗОРНА ТАКСА
Член 7
Нови поднадзорни лица или промяна в статута
1. Когато спрямо поднадзорно лице или поднадзорна група се осъществява надзор само за част от периода на таксуване, годишната надзорна такса се изчислява според броя на пълните месеци от периода на таксуване, за които спрямо поднадзорното лице или поднадзорната група се осъществява надзор.
2. Когато след решение на ЕЦБ с такова действие статутът на поднадзорно лице или поднадзорна група се промени от значимо/значима на по-малко значимо/значима или обратното, годишната надзорна такса се изчислява въз основа на броя на месеците, за които поднадзорното лице или поднадзорната група е било/била значимо или по-малко значимо лице/група на последния ден на месеца.
3. Когато сумата на наложената годишна надзорна такса се отклонява от сумата на таксата, изчислена в съответствие с параграф 1 или 2, ЕЦБ изплаща възстановяване на разликата на задълженото лице за таксата или издава допълнителна фактура, която се плаща от задълженото лице за таксата.
Член 8
Разделяне на годишните разходи между значими и по-малко значими поднадзорни лица
1. За да се изчисли годишната надзорна такса, дължима по отношение на всяко поднадзорно лице и поднадзорна група, годишните разходи се разделят на две части, по една за всяка категория поднадзорни лица или поднадзорни групи, както следва:
а)
годишните разходи, които трябва да бъдат възстановени от значими поднадзорни лица;
б)
годишните разходи, които трябва да бъдат възстановени от по-малко значими поднадзорни лица.
2. Разделянето на годишните разходи в съответствие с параграф 1 се извършва въз основа на разходите, разпределени на съответните функционални звена, които извършват прекия надзор над значими поднадзорни лица и непрекия надзор над по-малко значими поднадзорни лица.
Член 9
Сума на налаганите такси
1. Общата сума на налаганите от ЕЦБ годишни надзорни такси е сумата от:
а)
прогнозните годишни разходи за текущия период на таксуване, основани на одобрения бюджет за периода на таксуване;
б)
излишъка или дефицита от предходния период на таксуване, определен с приспадане на действителните годишни разходи, направени по отношение на предходния период на таксуване, от прогнозните годишни разходи, събрани през предходния период на таксуване.
2. ЕЦБ взема решение за общата сума, която да бъде събрана чрез годишните надзорни такси, за всяка категория поднадзорни лица и поднадзорни групи, което се публикува на уебсайта ѝ до 30 април на съответния период на таксуване.
Член 10
Годишна надзорна такса, дължима по отношение на поднадзорни лица или поднадзорни групи
1. Годишната надзорна такса, дължима по отношение на всяко значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група, се определя чрез разпределяне на сумата на налаганите такси на категорията значими поднадзорни лица и значими поднадзорни групи между отделните значими поднадзорни лица и значими поднадзорни групи въз основа на техните фактори за таксата.
2. Годишната надзорна такса, дължима по отношение на всяко по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група, се определя чрез разпределяне на сумата на налаганите такси на категорията по-малко значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни групи между отделните по-малко значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни групи въз основа на техните фактори за таксата.
3. Факторите за таксата на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки се изчисляват въз основа на следното:
а)
факторите за таксата, използвани за определяне на годишната надзорна такса, дължима по отношение на всяко поднадзорно лице или всяка поднадзорна група, са размерът към референтната дата на:
i)
общите активи;
ii)
общата рискова експозиция. В случай на клон, заплащащ такса, общата рискова експозиция се счита за нула;
б)
данните относно факторите за таксата се определят и събират в съответствие с решение на ЕЦБ, в което са изложени приложимата методология и приложимите процедури. Това решение се публикува на уебсайта на ЕЦБ;
в)
за целите на изчисляването на факторите за таксата поднадзорните групи следва по правило да изключват активите на дъщерните предприятия, намиращи се в неучастващи държави членки и в трети държави. Поднадзорните групи могат да решат да не изключват тези активи при определянето на факторите за таксата;
г)
за поднадзорни лица или поднадзорни групи, които са класифицирани като по-малко значими въз основа на член 6, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1024/2013, факторът за таксата на общите активи няма да надвишава 30 млрд. евро;
д)
относителната тежест, използвана по отношение на факторите за таксата, е:
i)
общи активи: 50 %;
ii)
обща рискова експозиция: 50 %.
4. Задължените лица за таксата предоставят факторите за таксата с референтна дата 31 декември на предходната година и подават изискуемите данни до съответния НКО за изчисляване на годишните надзорни такси от ЕЦБ до края на работното време на 1 юли на годината, следваща посочената референтна дата, или на следващия работен ден, ако 1 юли е неработен ден. В случай че поднадзорните лица изготвят годишните си отчети въз основа на годишно счетоводно приключване, което се отклонява от календарната година, задължените лица за таксата могат да предоставят фактори за таксата с референтна дата на годишното им счетоводно приключване. НКО подават тези данни до ЕЦБ в съответствие с процедури, които ще бъдат установени от ЕЦБ. Сумата на общите активи на всички задължени лица за таксата и сумата на обща рискова експозиция на всички задължени лица за таксата се публикуват на уебсайта на ЕЦБ.
5. В случай че задължено лице за таксата не предостави факторите за таксата, ЕЦБ определя факторите за таксата в съответствие с методологията, изложена в решението на ЕЦБ. Непредоставянето на факторите за таксата, посочено в параграф 4 от настоящия член, се счита за нарушение на настоящия регламент.
6. Изчисляването на годишната надзорна такса, дължима от всяко задължено лице за таксата, се извършва съгласно посоченото по-долу:
а)
годишната надзорна такса е сумата от минималния компонент на таксата и променливия компонент на таксата;
б)
минималният компонент на таксата се изчислява като фиксиран процент от общата сума на годишните надзорни такси за всяка категория поднадзорни лица и поднадзорни групи, както е определено в съответствие с членове 8 и 9. За категорията на значимите поднадзорни лица и значимите поднадзорни групи фиксираният процент е 10 %. Тази сума се разделя поравно между всички задължени лица за таксата. За значимите поднадзорни лица и значимите поднадзорни групи с общи активи на стойност не по-голяма от 10 млрд. евро минималният компонент на таксата е наполовина. За категорията на по-малко значимите поднадзорни лица и по-малко значимите поднадзорни групи фиксираният процент е 10 %. Тази сума се разделя поравно между всички задължени лица за таксата. Минималният компонент на таксата представлява долната граница на годишната надзорна такса за всяко задължено лице за таксата;
в)
променливият компонент на таксата е разликата между общата сума на годишните надзорни такси за всяка категория поднадзорни лица, както е определено в съответствие с членове 8 и 9, и минималния компонент на таксата за същата категория. Променливият компонент на таксата се разпределя между задължените лица за индивидуалната такса във всяка категория според дела на всяко задължено лице за таксата в сумата на претеглените фактори за таксата на всички задължени лица за таксата, както са определени съгласно параграф 3.
ЕЦБ взема решение относно годишната надзорна такса, която се плаща от всяко задължено лице за такса, въз основа на извършеното в съответствие с предходните параграфи изчисление и на предоставените в съответствие с параграф 4 от настоящия член фактори за таксата. Годишната надзорна такса, която се плаща, ще бъде съобщена на задълженото лице за таксата посредством известието за таксата.
ЧАСТ IV
СЪТРУДНИЧЕСТВО С НКО
Член 11
Сътрудничество с НКО
1. ЕЦБ осъществява връзка с НКО, преди да вземе решение за окончателния размер на таксата, за да гарантира, че надзорът остава ефективен по отношение на разходите и разумен за всички съответни кредитни институции и клонове. За тази цел ЕЦБ разработва и прилага подходящи средства за комуникация в сътрудничество с НКО.
2. НКО подпомагат ЕЦБ при налагане на таксите, ако ЕЦБ поиска това.
3. В случай на кредитни институции в участваща държава членка извън еврозоната, чието тясно сътрудничество с ЕЦБ не е спряно или прекратено, ЕЦБ издава указания до НКО на тази държава членка относно събирането на фактори за таксата и фактурирането на годишната надзорна такса.
ЧАСТ V
ФАКТУРИРАНЕ
Член 12
Известие за таксата
1. Известие за таксата се издава ежегодно от ЕЦБ до всяко задължено лице за таксата.
2. В известието за таксата се посочват начините, чрез които се плаща годишната надзорна такса. Задълженото лице за таксата изпълнява изискванията, посочени в известието за таксата по отношение на плащането на годишната надзорна такса.
3. Дължимата сума съгласно известието за таксата се плаща от задълженото лице за таксата в срок до 35 дни от датата на издаване на известието за таксата.
Член 13
Уведомяване относно известието за таксата
1. Задълженото лице за таксата има задължение да актуализира данните за контакт за подаването на известието за таксата и съобщава на ЕЦБ всяка промяна в данните за контакт (т.е. име, длъжност, структурно звено, адрес, имейл адрес, телефонен номер, номер на факс). Задълженото лице за таксата съобщава на ЕЦБ най-късно до 1 юли на всеки период на таксуване всяка промяна в данните за контакт. Тези данни за контакт се отнасят до физическо лице или за предпочитане до длъжност в рамките на организацията на задълженото лице за таксата.
2. ЕЦБ извършва уведомяване относно известието за таксата по някой от следните начини: а) по електронен път или чрез друго подобно средство за комуникация; б) по факс; в) чрез експресна куриерска услуга; г) чрез препоръчано писмо с обратна разписка; д) чрез връчване или доставяне на ръка. Известието за таксата се счита за действително, без да е подписано.
Член 14
Лихва в случай на неплащане
Без да се засягат другите средства за правна защита, с които ЕЦБ разполага, в случай на частично плащане, неплащане или неизпълнение на условията за плащане, посочени в известието за таксата, се начислява лихва на дневна база върху непогасената сума от годишната надзорна такса с лихвения процент по основните операции по рефинансиране на ЕЦБ плюс 8 процентни пункта от датата, на която е било дължимо плащането.
ЧАСТ VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 15
Санкции
В случай на нарушение на настоящия регламент ЕЦБ може да налага санкции на поднадзорните лица в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 на Съвета (5), допълнен от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
Член 16
Преходни разпоредби
1. Известието за таксата за първия период на таксуване се издава заедно с известието за таксата за периода на таксуване 2015 година.
2. За да се даде възможност на ЕЦБ да започне да налага годишната надзорна такса, всяка група лица, заплащащи такса, определя задълженото лице за таксата за групата и уведомява ЕЦБ до 31 декември 2014 г. за това кое е задълженото лице за таксата в съответствие с член 4, параграф 2.
3. В срок до 1 март 2015 г. задълженото лице за таксата предоставя за първи път посочените в член 13, параграф 1 данни.
Член 17
Доклад и преглед
1. В съответствие с член 20, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 ЕЦБ представя всяка година на Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз, Европейската комисия и Еврогрупата доклад за предвижданото развитие на структурата и размера на годишните надзорни такси.
2. В срок до 2017 г. ЕЦБ извършва преглед на настоящия регламент, по-специално по отношение на методологията и критериите за изчисляване на налаганите на всяко поднадзорно лице и група годишни надзорни такси.
Член 18
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставен във Франкфурт на Майн на 22 октомври 2014 година.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1163/2014/EU RENDELETE
(2014. október 22.)
a felügyeleti díjakról
(EKB/2014/41)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 30. cikkére és 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
tekintettel az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban lefolytatott nyilvános konzultációra és elemzésre,
mivel:
(1)
Az 1024/2013/EU rendelet az Európai Központi Bankból (EKB) és az illetékes nemzeti hatóságokból álló egységes felügyeleti mechanizmust hoz létre.
(2)
Az 1024/2013/EU rendelet alapján az EKB felelős az egységes felügyeleti mechanizmus hatékony és konzisztens működéséért valamennyi hitelintézet, pénzügyi holdingtársaság és vegyes pénzügyi holdingtársaság tekintetében az összes euroövezeti tagállamban, valamint a nem euroövezeti, az EKB-val szoros együttműködést kialakított tagállamban. Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok között az egységes felügyeleti mechanizmuson belül történő együttműködésre, valamint a kijelölt nemzeti hatóságokkal történő együttműködésre vonatkozó szabályokat és eljárásokat az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (EKB/2014/17) (2) rögzíti.
(3)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikke úgy rendelkezik, hogy az EKB éves felügyeleti díjat vet ki a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetekre, valamint a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban bejegyzett olyan fiókokra, amelyeket a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet hozott létre. Az EKB által kivetett díjakat azon kiadások finanszírozására kell felhasználni, amelyek az EKB-nál az 1024/2013/EU rendelet 4-6. cikke által rá ruházott feladatok ellátásával összefüggésben merülnek fel, és a díjak nem haladhatják meg e kiadások összegét.
(4)
Az éves felügyeleti díjnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetek által a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban létrehozott és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében felügyelt fiókok által évente fizetendő összeget kell magában foglalnia.
(5)
Az egységes felügyeleti mechanizmuson belül az EKB és az egyes illetékes nemzeti hatóságok felügyeleti feladatai a felügyelt szervezetek jelentősége alapján kerülnek kiosztásra.
(6)
Az EKB közvetlen felügyeleti hatáskörökkel rendelkezik a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező jelentős hitelintézetek, pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező jelentős hitelintézeteknek a mechanizmusban részt vevő tagállamokban található fiókjai vonatkozásában.
(7)
Az EKB emellett felvigyázza a valamennyi - akár jelentős, akár kevésbé jelentős - hitelintézetet magában foglaló egységes felügyeleti mechanizmus működését. Az EKB kizárólagos hatáskörébe tartozik a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet vonatkozásában a szervezetek részére a hitelintézeti tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély kiadása, az engedély visszavonása, valamint a befolyásoló részesedések megszerzésének és eladásának értékelése.
(8)
Az illetékes nemzeti hatóságok felelősek a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek közvetlen felügyeletéért, az EKB arra vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, hogy konkrét esetekben közvetlen felügyeletet gyakoroljon, amennyiben az a magas színvonalú felügyelet következetes biztosításához szükséges. A felügyeleti díjakon keresztül beszedendő összegnek a jelentős felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek egyes kategóriái közötti megosztása során az egységes felügyeleti mechanizmuson belül a felügyeleti feladatok e megosztása és az EKB-nál ezzel összefüggésben felmerült kiadások figyelembevételre kerültek.
(9)
Az 1024/2013/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az EKB rendeletek és határozatok révén közzéteszi az 1024/2013/EU rendeletben rá ruházott feladatok végrehajtására vonatkozó részletes operatív rendelkezéseket.
(10)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (3) bekezdése alapján a díjaknak a szóban forgó hitelintézet jelentőségéhez és kockázati profiljához, ezen belül a kockázattal súlyozott eszközállományához kapcsolódó objektív kritériumokon kell alapulnia.
(11)
A díjakat a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén kell kiszámítani. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a hitelintézetek a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező felügyelt csoport részei, úgy csoportszinten egy díj kerül kiszámításra és megfizetésre.
(12)
Az éves felügyeleti díj kiszámítása során a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban létrehozott leányvállalatok nem kerülnek figyelembevételre. E tekintetben az egy felügyelt csoport adott díjtényezői meghatározása érdekében az anyavállalat által ellenőrzött, a mechanizmusban részt vevő tagállamokban található valamennyi leányvállalatra és műveletre vonatkozó szubkonszolidált adatot szolgáltatni kell. Ugyanakkor az ilyen szubkonszolidált adat előállításának a költsége magas lehet, így emiatt a felügyelt szervezeteknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli - ideértve a részt nem vevő tagállamokban található leányvállalatokat is - konszolidáció alapján történő díjszámítást válasszák, még abban az esetben is, ha ez magasabb fizetendő díjat eredményez.
(13)
Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvének (3) 2. cikke (5) bekezdésében hivatkozott intézmények ki lettek zárva az 1024/2013/EU rendelettel összhangban az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatok hatálya alól, erre tekintettel az EKB számukra nem fog díjakat kiszabni.
(14)
A rendelet általános hatállyal bír, teljes egészében kötelező és valamennyi euroövezeti tagállamban közvetlenül alkalmazandó. Így megfelelő jogi eszközt jelent az 1024/2013/EU rendelet 30. cikke végrehajtása gyakorlati részletes szabályainak rögzítéséhez.
(15)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (5) bekezdésével összhangban ez a rendelet nem érinti az illetékes nemzeti hatóságok azon jogát, hogy díjakat számítsanak fel a nemzeti joggal összhangban és olyan mértékben, amennyiben a felügyeleti feladatokat nem ruházták át az EKB-ra, illetve az EKB-val való együttműködésből, a neki nyújtott segítségből és az EKB utasításai alapján történő eljárásból eredő költségek kapcsán, összhangban a vonatkozó uniós joggal, valamint az 1024/2013/EU rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések alapján, beleértve annak 6. és 12. cikkét is,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet rögzíti:
a)
a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok vonatkozásában kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének kiszámítására vonatkozó szabályokat;
b)
az egyes felügyelt szervezetek és az egyes felügyelt csoportok által viselendő éves felügyeleti díj összegének kiszámítására vonatkozó módszertant és kritériumokat;
c)
az éves felügyeleti díjak EKB általi beszedésére vonatkozó eljárást.
(2) Az éves felügyeleti díjak teljes összege magában foglalja az éves felügyeleti díjat valamennyi jelentős felügyelt szervezet vagy csoport és valamennyi kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet vagy csoport tekintetében, és azt az EKB a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén számítja ki.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában eltérő rendelkezés hiányában az 1024/2013/EU rendeletben, valamint a 468/2014/EU rendeletben (EKB/2014/17) szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, az alábbi fogalommeghatározásokkal együtt:
1. „éves felügyeleti díj”: a minden egyes felügyelt szervezet és minden egyes felügyelt csoport tekintetében fizetendő, a 10. cikk (6) bekezdésében rögzített szabályoknak megfelelően kiszámított díj;
2. „éves költségek”: az EKB által valamely meghatározott díjfizetési időszak tekintetében az éves felügyeleti díjon keresztül beszedendő, a 5. cikk rendelkezéseivel összhangban meghatározott összeg;
3. „díjfizetésre kötelezett”: a 4. cikkel összhangban meghatározott díjfizető hitelintézet vagy díjfizető fióktelep, amely a díjfizetési felhívás címzettje;
4. „díjtényezők”: a felügyelt szervezetre vagy a felügyelt csoportra vonatkozó, a 10. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott, az éves felügyeleti díj kiszámításához felhasznált adatok;
5. „díjfizetési felhívás”: az e rendelettel összhangban az érintett díjfizetésre kötelezett részére kibocsátott, és általa megfizetendő éves felügyeleti díjat megjelölő felhívás;
6. „díjfizető hitelintézet”: a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet;
7. „díjfizető fióktelep”: a mechanizmusban részt nem vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban létrehozott fióktelepe;
8. „díjfizetési időszak”: egy naptári év;
9. „első díjfizetési időszak”: azon időpont, amikor az EKB átveszi az 1024/2013/EU rendelettel rá ruházott feladatokat, és azon naptári év vége közötti időszak, amelyben az EKB e feladatokat átvette;
10. „díjfizető szervezetek csoportja”: i. egy felügyelt csoport, és ii. számos díjfizető fióktelep, amelyek a 3. cikk (3) bekezdésének értelmében egy fióktelepnek minősülnek;
11. „tagállam”: az Unió egy tagállama;
12. „teljes eszközállomány”: az eszközök teljes értéke a 468/2014/EU rendelet 51. (EKB/2014/17) cikkében meghatározottaknak megfelelően. Díjfizető szervezetek csoportja esetében a teljes eszközállomány nem foglalja magában a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban és harmadik országokban létrehozott fióktelepeket;
13. „teljes kockázati kitettség”: díjfizető szervezetek csoportja és díjfizető szervezetek csoportjához nem tartozó díjfizető hitelintézet esetében a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (4) 92. cikkének (3) bekezdése alkalmazásával kiszámított érték.
3. cikk
Az éves felügyeleti díj fizetésére vonatkozó általános kötelezettség
(1) Az EKB az éves felügyeleti díjat miden egyes díjfizetési időszakban minden egyes felügyelt szervezet és minden egyes felügyelt csoport vonatkozásában megállapítja.
(2) Az egyes felügyelt szervezetekre és felügyelt csoportokra vonatkozó éves felügyeleti díj a díjfizetésre kötelezett részére megküldött és az általa fizetendő díjfizetési felszólításban kerül meghatározásra. A díjfizetésre kötelezett lesz a díjfizetési felszólítás, valamint az EKB által a felügyeleti díjak vonatkozásában megküldött bármely felszólítás vagy tájékoztatás címzettje. A díjfizetésre kötelezett felel az éves felügyeleti díj megfizetéséért.
(3) Ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban található két vagy több díjfizető fióktelepe egy fióktelepnek tekintendő. Ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő különböző tagállamokban székhellyel rendelkező díjfizető fióktelepei nem tekintendők egy fióktelepnek.
(4) E rendelet alkalmazásában a díjfizető fióktelepek az ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban található díjfizető leányvállalataitól elkülönültnek tekintendők.
4. cikk
Díjfizetésre kötelezett
(1) Az éves felügyeleti díj tekintetében a díjfizetésre kötelezett:
a)
a felügyelt csoporthoz nem tartozó díjfizető hitelintézet esetében a díjfizető hitelintézet;
b)
más díjfizető fiókteleppel össze nem vont díjfizető fiók esetében a díjfizető fiók;
c)
díjfizető szervezetek felügyelt csoportja esetében a (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban kerül megállapításra.
(2) A díjfizető szervezetek csoportján belüli, a költségek elosztására vonatkozó megállapodások sérelme nélkül a díjfizető szervezetek csoportját egy egységként kell kezelni. A díjfizető szervezetek valamennyi csoportja kijelöli a csoport egésze tekintetében díjfizetésre kötelezettet, és értesíti az EKB-t a díjfizetésre kötelezett személyéről. A díjfizetésre kötelezett jogalany székhelyének a mechanizmusban részt vevő tagállamban kell lennie. Az értesítés csak akkor minősül érvényesnek, ha:
a)
tartalmazza az értesítés hatálya alá tartozó csoport valamennyi felügyelt szervezetének nevét;
b)
a csoport valamennyi felügyelt szervezete nevében aláírták;
c)
legkésőbb minden év július 1-jéig beérkezik az EKB-hoz annak érdekében, hogy a következő díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítás kibocsátása során figyelembevételre kerülhessen.
Amennyiben a díjfizető szervezetek csoportjára vonatkozóan egynél több értesítés érkezik be időben az EKB-hoz, a határidőhöz legközelebb, azonban azt megelőzően az EKB-hoz beérkezett értesítés az irányadó.
(3) Az EKB - a (2) bekezdés sérelme nélkül - fenntartja a jogot a díjfizetésre kötelezett meghatározására.
II. RÉSZ
KIADÁSOK ÉS KÖLTSÉGEK
5. cikk
Éves költségek
(1) Az éves felügyeleti díjak meghatározásának alapját az éves költségek képezik, amelyek ezen éves felügyeleti díjak fizetésén keresztül kerülnek beszedésre.
(2) Az éves költségek összege az éves kiadások összege alapján kerül meghatározásra, amely az EKB-nál az adott díjfizetési időszakban felmerült, a felügyeleti feladataival közvetlenül vagy közvetetten összefüggő bármely kiadásokból áll.
Az éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell, de nem haladhatja meg az EKB-nál az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat.
(3) Az éves költségek meghatározása során az EKB figyelembe veszi:
a)
a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit;
b)
a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket;
c)
a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket.
6. cikk
Az éves költségek becslése és meghatározása
(1) Az 1024/2013/EU rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségei sérelme nélkül az EKB minden naptári év végéig kiszámítja a becsült éves költségeket a következő naptári évre vonatkozó díjfizetési időszak tekintetében.
(2) A díjfizetési időszak végétől számított négy hónapon belül az EKB meghatározza az adott díjfizetési időszakra vonatkozó tényleges éves költségeket.
(3) A becsült éves költségek és a tényleges éves költségek szolgálnak a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában hivatkozott számítás alapjául.
III. RÉSZ
AZ ÉVES FELÜGYELETI DÍJ MEGHATÁROZÁSA
7. cikk
Új felügyelt szervezetek vagy a jogállás megváltozása
(1) Amennyiben valamely felügyelt szervezet vagy egy felügyelt csoport csak a díjfizetési időszak egy részében minősül felügyelt szervezetnek, az éves felügyeleti díjat a díjfizetési időszak azon teljes hónapjainak száma alapján kell kiszámítani, amelyek alatt a felügyelt szervezet vagy a felügyelt csoport felügyelet alatt áll.
(2) Amennyiben az EKB erre vonatkozó határozata következtében valamely felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jogállása jelentősről kevésbé jelentősre változik vagy fordítva, az éves felügyeleti díjat azon hónapok száma alapján kell kiszámítani, amelyek utolsó napján a felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jelentős vagy kevésbé jelentősnek minősülő szervezet vagy csoport volt.
(3) Amennyiben a kivetett éves felügyeleti díj összege eltér az (1) vagy a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított díj összegétől, az EKB-nak a díjfizetésre kötelezett részére visszatérítést kell nyújtania, vagy a díjfizetésre kötelezett által megfizetendő kiegészítő számlát kell kibocsátania.
8. cikk
Az éves költségek megosztása a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek között
(1) Az egyes felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok vonatkozásában fizetendő éves felügyeleti díj összegének kiszámítása érdekében az éves költségeket két részre kell osztani, a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok két kategóriájának megfelelően, az alábbiak szerint:
a)
a jelentős felügyelt szervezetektől beszedendő éves költségek;
b)
a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetektől beszedendő éves költségek.
(2) Az éves költségek (1) bekezdés szerinti megosztására az EKB vonatkozó funkcióihoz rendelt költségek alapján kerül sor, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek közvetlen felügyeletét és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek közvetett felügyeletét ellátják.
9. cikk
Kivetendő összegek
(1) Az EKB által kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összege az alábbiak összege:
a)
az aktuális díjfizetési időszakra vonatkozó, az adott díjfizetési időszak jóváhagyott költségvetése alapján számított becsült éves költségek;
b)
a megelőző díjfizetési időszakból származó esetleges többlet vagy hiány, amely a megelőző díjfizetési időszak tekintetében felmerült tényleges éves költségeknek a megelőző díjfizetési időszakban kivetett becsült éves költségekből történő levonása útján kerül kiszámításra.
(2) A felügyelt szervezetek és a felügyelt csoportok adott kategóriája vonatkozásában az EKB a kivetendő éves felügyeleti díj teljes összegét az éves felügyeleti díj által határozza meg, amelyet a vonatkozó díjfizetési időszak április 30-áig a honlapján közzétesz.
10. cikk
A felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díj
(1) Az egyes jelentős felügyelt szervezetek vagy jelentős felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjat oly módon kell megállapítani, hogy a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok kategóriájára kiszabandó összeget a díjtényezőik alapján hozzá kell rendelni az egyes jelentős felügyelt szervezetekhez és jelentős felügyelt csoportokhoz.
(2) Az egyes kevésbé jelentős felügyelt szervezetek vagy kevésbé jelentős felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjat oly módon kell megállapítani, hogy a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentős felügyelt csoportok kategóriájára kiszabandó összeget a díjtényezőik alapján hozzá kell rendelni az egyes kevésbé jelentős felügyelt szervezetekhez és a kevésbé jelentős felügyelt csoportokhoz.
(3) A díjtényezők a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén, a következő alapon kerülnek kiszámításra.
a)
Az egyes felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díj kiszámításához használt díjtényezők a referencia-időpontban a következők összegének felelnek meg:
i.
teljes eszközállomány;
ii.
teljes kockázati kitettség. Díjfizető fióktelep esetében a teljes kockázati kitettség nullának tekintendő.
b)
A díjtényezőkre vonatkozó adatokat egy, az alkalmazandó módszereket és eljárásokat leíró EKB határozatban foglaltakkal összhangban kell meghatározni és összegyűjteni. Ezt a határozatot közzéteszik az EKB honlapján.
c)
A díjtényezők kiszámítása érdekében a felügyelt csoportoknak főszabály szerint ki kell zárniuk a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban és harmadik országokban létrehozott leányvállalatokat. A felügyelt csoportok dönthetnek akként is, hogy a díjtényezők megállapítása érdekében nem zárják ki ezeket az eszközöket.
d)
Az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdése alapján kevésbé jelentősnek minősített felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok esetében a teljes eszközállományra vonatkozó díjtényező nem haladhatja meg a 30 milliárd eurót.
e)
A díjtényezők tekintetében használt relatív súlyozás a következő:
i.
teljes eszközállomány: 50 %;
ii.
teljes kockázati kitettség: 50 %.
(4) A díjfizetésre kötelezettek a díjtényezőket a megelőző év december 31-i referencia-időponttal bocsátják rendelkezésre, és az előírt adatokat az említett referencia-időpontot követő év július 1-jén vagy - amennyiben július 1-je nem munkanap - a következő munkanapon munkaidő végéig benyújtják az EKB-nak az éves felügyeleti díj kiszámításával érintett illetékes nemzeti hatóságnak. Amennyiben a felügyelt szervezetek az éves beszámolójukat a naptári évtől eltérő számviteli év vége alapján állítják össze, a díjfizetésre kötelezettek a díjtényezőket a számviteli év végére vonatkozó referencia-időponttal bocsáthatják rendelkezésre. Az illetékes nemzeti hatóságok ezeket az adatokat az EKB által megállapítandó eljárásokkal összhangban megküldik az EKB-nak. Az összes díjfizetésre kötelezett teljes eszközállományának összege és az összes díjfizetésre kötelezett teljes kockázati kitettségének összege közzétételre kerül az EKB honlapján.
(5) Amennyiben egy díjfizetésre kötelezett nem bocstája rendelkezésre a díjtényezőket, úgy az EKB az EKB-határozatban foglalt módszertannak megfelelően határozza meg a díjtényezőket. A díjtényezők ezen cikk (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően történő rendelkezésre bocsátásának elmulasztása az ezen rendelet megsértésének tekintendő.
(6) Az egyes díjfizetésre kötelezettek által fizetendő éves felügyeleti díj kiszámítását az alábbiakban vázoltaknak megfelelően kell elvégezni.
a)
Az éves felügyeleti díj a minimális díjösszetevő és a változó díjösszetevő összege.
b)
A minimális díjösszetevő a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok adott kategóriája éves felügyeleti díjai teljes összegének rögzített százalékaként számítandó ki a 8. és a 9. cikkben foglaltaknak megfelelően meghatározva. A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok kategóriája esetében a rögzített százalék 10 %. Ez az összeg egyenlően kerül elosztásra valamennyi díjfizetésre kötelezett között. A 10 milliárd EUR, vagy ennél kevesebb összes eszközzel rendelkező jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok vonatkozásában a minimális díjösszetevő megfelezésre kerül. A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentősek minősülő felügyelt csoportok kategóriája esetében a rögzített százalék 10 %. Ez az összeg egyenlően kerül elosztásra a díjfizetésre kötelezettek között. A minimális díjösszetevő az egyes díjfizetésre kötelezettekre vonatkozó éves felügyeleti díj alsó határának felel meg.
c)
A változó díjösszetevő az egyes felügyelt szervezetek adott kategóriájára vonatkozó, a 8. és a 9. cikkben foglaltaknak megfelelően meghatározott éves felügyeleti díjak teljes összegének és az ugyanazon kategória minimális díjösszetevőjének a különbsége. A változó díjösszetevőt az egyes díjfizetésre kötelezetteknek az összes díjfizetésre kötelezett (3) bekezdés alapján kiszámított súlyozott díjtényezői összegében való részesedése alapján rendelik az adott kategória egyes díjfizetésre kötelezettjeihez.
Az előző bekezdéseknek megfelelően elvégzett számítások alapján, valamint az ezen cikk (4) bekezdésében meghatározott díjtényezőkkel összhangban az EKB dönt az egyes díjfizetésre kötelezettek által fizetendő éves felügyeleti díjról. A fizetendő éves felügyeleti díjról a díjfizetési felszólításban adnak tájékoztatást a díjfizetésre kötelezettnek.
IV. RÉSZ
EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOKKAL
11. cikk
Együttműködés az illetékes nemzeti hatóságokkal
(1) Az EKB a végső díj szintjének meghatározása előtt megbeszéléseket folytat az illetékes nemzeti hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy a felügyelet valamennyi érintett hitelintézet és fióktelep számára költséghatékony és ésszerű legyen. Ennek érdekében az EKB az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködésben kialakítja és megvalósítja a kapcsolattartás megfelelő csatornáját.
(2) Az illetékes nemzeti hatóságok az EKB kérésére segítséget nyújtanak az EKB-nak a díjak kivetését illetően.
(3) A mechanizmusban részt nem vevő olyan tagállamokban található hitelintézetek esetében, amely tagállamoknak az EKB-val folytatott szoros együttműködése nem került felfüggesztésre vagy megszüntetésre, az EKB utasításokat ad az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságának a díjtényezők összegyűjtését és az éves felügyeleti díj számlázását illetően.
V. RÉSZ
SZÁMLÁZÁS
12. cikk
Díjfizetési felszólítás
(1) Az EKB évente díjfizetési felszólítást bocsát ki minden díjfizetésre kötelezett részére.
(2) A díjfizetési felszólítás meghatározza az éves felügyeleti díj megfizetésének módját. A díjfizetésre kötelezettnek eleget kell tennie a díjfizetési felszólításban az éves felügyeleti díj megfizetése tekintetében meghatározott követelményeknek.
(3) A díjfizetési felszólítás alapján esedékes összeget a díjfizetésre kötelezettnek a díjfizetési felszólítás kibocsátásától számított 35 napon belül kell megfizetnie.
13. cikk
A díjfizetési felszólítás közlése
(1) A díjfizetésre kötelezett felelős a díjfizetési felszólítás benyújtására vonatkozó kapcsolattartási adatok naprakész nyilvántartásáért, és tájékoztatja az EKB-t minden, a kapcsolattartási adatokban (név, beosztás, szervezeti egység, cím, e-mail cím, telefonszám, faxszám), bekövetkezett változásról. A díjfizetésre kötelezett valamennyi díjfizetési időszakban legkésőbb július 1-jéig tájékoztatja az EKB-t a kapcsolattartási adatokban bekövetkezett változásokról. Ezek a kapcsolattartási adatok egy természetes személyre, illetve lehetőség szerint a díjfizetésre kötelezett egy szervezeti egységére kell, hogy vonatkozzanak.
(2) Az EKB a díjfizetési felszólítást az alábbi módok egyikének megfelelően közli: a) elektronikus úton vagy egyéb hasonló távközlési eszköz útján, b) faxon, c) futárszolgálat útján, d) tértivevényes ajánlott levélben, e) nyomtatott példány kézbesítése vagy személyes átadása útján. A díjfizetési felszólítás aláírás nélkül is hiteles.
14. cikk
Nemfizetés esetén fizetendő kamat
Az EKB rendelkezésére álló egyéb jogorvoslatok sérelme nélkül a részleges fizetés, nemfizetés vagy a díjfizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételek nemteljesítése esetén az éves felügyeleti díj fennmaradó összege után a fizetés esedékessége napjától napi szinten számított, az EKB fő refinanszírozási műveleteinek kamatlába plusz 8 százalék mértékű kamatot kell fizetni.
VI. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Szankciók
E rendelet megsértése esetén az EKB a 468/2014/EU rendelettel (EKB/2014/17) kiegészített 2532/98/EK tanácsi rendelettel (5) összhangban szankciókat róhat ki a felügyelt szervezetekre.
16. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Az első díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítás a 2015-ös díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítással együtt kerül kibocsátásra.
(2) Az EKB számára az éves felügyeleti díj kivetése megkezdésének lehetővé tétele érdekében a díjfizető szervezetek minden egyes csoportja kijelöli a csoport tekintetében díjfizetésre kötelezettet, és annak személyéről a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban 2014. december 31-ig értesíti az EKB-t.
(3) A díjfizetésre kötelezett a 13. cikk (1) bekezdésében hivatkozott adatokat első ízben 2015. március 1-jéig szolgáltatja.
17. cikk
Jelentés és felülvizsgálat
(1) Az 1024/2013/EU rendelet 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EKB minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak és az eurocsoportnak az éves felügyeleti díjak szerkezetének és összegének tervezett alakulásáról.
(2) Az EKB 2017-ig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát, különös tekintettel az egyes felügyelt szervezetekre és csoportokra kivetendő éves felügyeleti díjak kiszámítására vonatkozó módszertanra és kritériumokra.
18. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. október 22-én.