РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/111 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за установяване на мерки за облекчаване на сериозна заплаха за опазването на запасите от лаврак (Dicentrarchus labrax) в Келтско море, Ламанша, Ирландско море и южната част на Северно море
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (1), и по-специално член 12, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 12 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 се предвижда, че по надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани с наличието на сериозна заплаха за опазването на морските биологични ресурси, може да се вземат спешни мерки. С цел облекчаване на заплахата Комисията може - по мотивирано искане на държава членка или по своя собствена инициатива - да приеме такива спешни мерки под формата на актове за изпълнение с незабавно приложение за максимален срок от шест месеца.
(2)
Съгласно научните становища от Международния съвет за изследване на морето (ICES) и от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) биомасата на лаврак (Dicentrarchus labrax) в Келтско море, Ламанша, Ирландско море и южната част на Северно море (участъци IVb, с и VIIа, d-h на ICES) намалява с бързи темпове вследствие на все по-недостатъчното попълване на запасите и увеличената смъртност от риболов. Биомасата на репродуктивния запас се доближава до най-ниското наблюдавано досега равнище. Смъртността от риболов в момента е почти четири пъти по-висока от устойчивото равнище на запаса. Поради това ICES препоръчва да се предприемат мерки за съществено намаляване на смъртността от риболов за целия прилежащ район на рибния запас.
(3)
С писмо от 19 декември 2014 г. Обединеното кралство прикани Комисията да вземе мерки съгласно член 12 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 за забрана на насочения към запаса от лаврак риболов на пелагични видове в участък VIIе на ICES през периода от януари до април 2015 г., за да се намали риболовният натиск, като се опазят струпванията от размножаващ се лаврак. За това искането бяха уведомени Белгия, Ирландия, Франция и Нидерландия, както и Регионалният консултативен съвет за Северно море и Регионалният консултативен съвет за северозападните води. Белгия, Франция и Нидерландия изпратиха своите коментари до Комисията.
(4)
Коментарите на Франция засягат приложимостта на член 12 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, причинените от риболовни дейности заплахи и процедурата, доказването на сериозна заплаха и риска от дискриминация между видовете риболовни дейности. Белгия реагира положително на искането на Обединеното кралство. Нидерландия предложи разширяване на мерките, така че те да обхванат по-широки райони и допълнителни риболовни дейности. Във връзка с приложното поле и процедурата по член 12 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 следва да се отбележи, че тази разпоредба не е ограничена до определена причина и следователно може да се прилага за всички заплахи, независимо дали те са причинени от риболовни дейности или друго, а предвидените в посочения член срокове се обосновават с необходимостта от бърза реакция при наличието на сериозна заплаха. В конкретния случай доказателството за сериозна заплаха за запаса от лаврак се основава на изложените по-долу научни становища.
(5)
През периода от декември до април лавракът се събира в определени райони, където хвърля хайвера си. Този етап от размножаването е решаващ за запаса. През посочения период се извършва целеви улов на размножаващата се риба, който значително повишава смъртността от риболов на запаса като цяло и по-специално води до намаляване на броя възрастни екземпляри с възможност за успешно размножаване. Статистиките за улова потвърждават, че с тази риболовна практика се отстраняват преди всичко възрастни екземпляри, които съответно повече не могат да участват в размножаването на запаса.
(6)
Съгласно научната оценка от ICES и НТИКР търговският риболов с пелагични тралове е причина за над 25 % от смъртността от риболов.
(7)
Установяването на сериозна заплаха за опазването на морските биологични ресурси произтича от риска от сериозни вреди за възпроизводителната способност на запаса вследствие на рязък спад на биомасата на репродуктивния запас в съчетание с опасението, че продължаването на целевия риболов може да увреди устойчивостта на репродуктивния запас. Комисията счита, че съществуват надлежно обосновани наложителни причини за спешност, тъй като вече са започнали 1) периодът на възпроизвеждане и 2) риболовът на репродуктивния запас. Необходимостта от спешни мерки по време на сегашния период на възпроизвеждане на лаврака, които да се прилагат незабавно и да останат в действие до 30 април 2015 г., се подкрепя и от научните становища.
(8)
Поради това е наложително да се вземат мерки за забрана на целевия риболов на лаврак, извършван с пелагични тралове по време на критичния период на възпроизвеждане между януари и 30 април 2015 г. Допълнителното забавяне на опазването на запаса съществено ще понижи или ще компрометира ефективността на спешните мерки. За да се постигне по-висока ефективност на посочените мерки, следва да се въведе задължение за операторите да отказват трансбордиране и разтоварване на лаврак, уловен по време на прилагането на настоящия регламент.
(9)
С цел да се осигури ефективното опазване на струпванията от размножаваща се риба, която пребивава на различни места, спешните мерки следва да обхванат целия район на разпространение на запаса, т. е. Келтско море, Ламанша, Ирландско море и южната част на Северно море (участъци IVb, с и VIIа, d-h на ICES), както и риболовните дейности с пелагични тралове. Тъй като районът на разпространение на запаса не е напълно определен, в мерките също така се включват участъци VIIj и k на ICES, за да се предотврати преместване на риболова в тях.
(10)
Предложените от Франция алтернативни мерки не биха довели до същия резултат като мерките, съдържащи се в настоящия регламент, тъй като тяхната ефективност е под въпрос. С цел да се подобри опазването на запаса от лаврак е възможно на по-късен етап да възникне необходимост от допълнителни мерки по отношение на въздействието на други риболовни дейности.
(11)
Франция представи информация, съгласно която корабите, снабдени с уреди за пелагичен риболов с размери на окото на мрежата между 32 и 69 mm, не извършват целеви риболов на лаврак и приловът от такива кораби има минимално въздействие върху запаса.
(12)
Положението на запаса от лаврак във въпросните райони отговаря на всички критерии за надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани с наличието на сериозна заплаха за опазването на този запас, поради което Комисията може за приеме предвидените в настоящия регламент мерки в съответствие с член 12 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 по своя собствена инициатива, като надхвърля искането на Обединеното кралство.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, ще бъдат представени за становище на Комитета по рибарство и аквакултури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват спешни мерки по отношение на запаса от лаврак в участъци IVb, с и VIIа, d-k на ICES, с цел да се предотврати нанасянето на непосредствени и сериозни вреди на запаса.
Член 2
Мерки
По време на прилагането на настоящия регламент е забранен риболовът на лаврак (Dicentrarchus labrax) в участъци IVb, с и VIIа, d-k на ICES, извършван с пелагични тралове (известни като пелагични тралове OTM и пелагични тралове, теглени от два кораба PTM) с размер на окото 70 mm или повече.
Освен това се забранява на корабите, използващи посочените уреди, да извършват задържане на борда, преместване, трансбордиране или разтоварване на суша на лаврак, уловен в посочените райони по време на прилагането на настоящия регламент.
В рамките на 14 дни след края на всеки месец държавите членки предоставят на Комисията доклади за улова на лаврак, добит с пелагични уреди (OTM или PTM).
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага до 30 април 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/111 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 26.)
a Kelta-tengerben, a La Manche csatornában, az Ír-tengerben és az Északi-tenger déli részén élő farkassügér-állomány (Dicentrarchus labrax) védelme tekintetében fennálló súlyos fenyegetés enyhítésére irányuló intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke előírja, hogy a tengeri biológiai erőforrások védelme tekintetében fennálló súlyos fenyegetéssel kapcsolatos, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben szükséghelyzeti intézkedések hozhatók. A Bizottság egy ilyen fenyegetés enyhítése érdekében akár valamely tagállam indokolással ellátott kérelmére, akár saját kezdeményezésére azonnal alkalmazandó, legfeljebb hat hónapig érvényes végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el.
(2)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES), valamint a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) tudományos szakvéleményei szerint a Kelta-tengerben, a La Manche-csatornában, az Ír-tengerben és az Északi-tenger déli részén (ICES IVb, IVc, VIIa és VIId-h körzet) élő farkassügér-állomány (Dicentrarchus labrax) biomasszája a lassuló állománypótlódás és a növekvő halászati mortalitás együttes hatására rohamosan csökken. A szaporodóképes állomány biomasszája az eddig megfigyelt legalacsonyabb értékhez közelít. A halászati mortalitás mértéke majdnem négyszer magasabb annál, amit az állomány még képes elviselni. Szakvéleményében az ICES ezért olyan intézkedések végrehajtását javasolja, amelyek révén a halászati mortalitás jelentősen csökken az állomány teljes elterjedési területén.
(3)
Az Egyesült Királyság 2014. december 19-i levelében kérte, hogy a Bizottság a 1380/2013/EU rendelet 12. cikke alapján 2015 januárja és áprilisa között tiltsa be a farkassügér ICES VIIe övezetben folytatott nyílt vízi halászatát annak érdekében, hogy a farkassügér ívó rajainak védelme révén csökkenjen az állományra nehezedő halászati terhelés. A kérelmet Belgium, Franciaország, Írország és Hollandia, valamint az északnyugati vizek tanácsadó testülete és az északi-tengeri tanácsadó testület is megkapta. Belgium, Franciaország és Hollandia eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz.
(4)
A Franciaország által tett észrevételek az 1380/2013/EU rendelet 12. cikkének alkalmazhatóságára, a halászati tevékenységek és az eljárás által okozott veszélyekre, a súlyos fenyegetés bizonyítékára és a különféle halászati tevékenységek közötti hátrányos megkülönböztetés kockázatára vonatkoztak. Belgium pozitívan reagált az Egyesült Királyság kérelmére. Hollandia az intézkedések kiterjesztését javasolta azzal a céllal, hogy hatályuk nagyobb területre terjedjen ki és más halászati tevékenységeket is lefedjen. Az 1380/2013/EU rendelet 12. cikkének hatályát és a cikkben előírt eljárást illetően meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó rendelkezés alkalmazhatóságát semmi sem korlátozza, így a rendelkezés alkalmazható bármilyen fenyegetés tekintetében, függetlenül attól, hogy azok halászati tevékenységeknek vagy más okoknak tudhatók be, továbbá az említett cikkben előírt határidők indokoltak, figyelembe véve a súlyos fenyegetés elhárításának sürgősségét. A farkassügér tekintetében fennálló súlyos fenyegetést ebben a konkrét ügyben az alább kifejtett tudományos bizonyítékok támasztják alá.
(5)
A farkassügérek december és április között ívás céljából nagy számban csoportosulnak meghatározott területeken. A farkassügér-állomány állapotát meghatározza ez a szaporodási fázis. Az állománynak az említett időszakban folytatott célzott halászata ezekre az ívó halrajokra irányul, így jelentősen növeli az állomány halászati mortalitását, és nagymértékben csökkenti az ívásra képes kifejlett egyedek számát. A fogási statisztikák megerősítik, hogy az ilyen halászati gyakorlat főképpen a kifejlett egyedeket pusztítja el, amelyek így már nem tudnak hozzájárulni az állomány szaporodásához.
(6)
Az ICES és a HTMGB tudományos értékelése szerint a nyílt vízi vonóhálókkal folytatott kereskedelmi halászatnak tulajdonítható a halászati mortalitás több mint 25 %-a.
(7)
A tengerek biológiai erőforrásainak védelme tekintetében fennálló súlyos fenyegetés az állomány ívási kapacitását fenyegető súlyos kár kockázatából ered, ez pedig a szaporodóképes állomány biomasszája drámai csökkenésének következménye, és egyúttal várható, hogy a további célzott halászat olyan kárt okozhat a szaporodóképes állományban, amely nem fenntartható. A Bizottság véleménye szerint ez egy kellően indokolt, rendkívül sürgős eset, mivel: 1. már megkezdődött az ívási időszak; 2. a szaporodóképes állomány halászata is megkezdődött. A tudományos bizonyítékok alátámasztják, hogy a farkassügér már megkezdődött ívási idényében nélkülözhetetlen azonnali intézkedéseket hozni, amelyek haladéktalanul érvénybe lépnek, és egészen 2015. április 30-ig maradnak hatályban.
(8)
Éppen ezért sürgősen be kell tiltani a 2015. januártól április 30-ig tartó, rendkívül érzékeny ívási időszakban a farkassügér nyílt vízi vonóhálókkal folytatott célzott halászatát. Az állomány védelmét célzó intézkedések meghozatalában bekövetkező minden további késedelem jelentősen csökkentené vagy megszüntetné a szükséghelyzeti intézkedések hatékonyságát. Ezenkívül az említett intézkedések hatékonyságának fokozása érdekében a gazdasági szereplők számára elő kell írni, hogy hajóikra ne rakjanak át, illetve azokról ne rakodjanak ki olyan farkassügéreket, amelyeket e rendelet alkalmazásának időtartama alatt fogtak ki.
(9)
Ahhoz, hogy hatékony védelem alá kerüljenek a szaporodóképes halcsoportosulások, amelyek számos helyen előfordulhatnak, a szükséghelyzeti intézkedések hatályának ki kell terjednie az állomány teljes elterjedési területére, azaz a Kelta-tengerre, a La Manche csatornára, az Ír-tengerre és az Északi-tenger déli részére (ICES IVb, IVc, VIIa, VIId-h körzetek), valamint többek között a nyílt vízi vonóhálós halászatra. Mivel az állomány elterjedési területét még nem sikerült pontosan meghatározni, a tilalom hatályát az ICES VIIj és VIIk övezetre is ki kell terjeszteni, hogy megakadályozható legyen a halászati tevékenység e területekre történő áthelyeződése.
(10)
A Franciaország által javasolt alternatív intézkedések nem érnék el ugyanazt az eredményt, mint az e rendeletben foglalt intézkedés, mivel hatékonyságuk bizonytalan. Mindezeken túlmenően a farkassügér állományának további védelme érdekében a későbbiekben kiegészítő intézkedésekre is szükség lehet más halászati tevékenységek hatásának semlegesítésére.
(11)
Franciaország olyan információkat szolgáltatott, amelyek bizonyítják, hogy a 32 és 69 mm közötti szembőségű nyílt vízi halászeszközöket használó hajók a farkassügérre nem halásznak célzottan, és hogy az ilyen hajók járulékos fogásai elhanyagolható hatást gyakorolnak az állományra.
(12)
Az említett területek farkassügér-állományának helyzete minden tekintetben megfelel a szóban forgó állomány védelmét fenyegető súlyos veszéllyel kapcsolatos, kellően indokolt és rendkívül sürgős esetekre vonatkozó követelményeknek, a Bizottság ezért az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke értelmében saját kezdeményezésére elfogadhatja az e rendeletben foglalt intézkedéseket, amelyek túlmutatnak az Egyesült Királyság kérelmében szereplőkön.
(13)
Az e rendeletben előírt intézkedéseket a Bizottság véleményezésre a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság elé terjeszti,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az ICES IVb, IVc, VIIa és VIId-k körzetek tekintetében szükséghelyzeti intézkedéseket állapít meg a farkassügér-állomány halászatára vonatkozóan azzal a céllal, hogy enyhítse az állományt fenyegető közvetlen és súlyos károkat.
2. cikk
Intézkedések
E rendelet alkalmazási időszakában az ICES IVb, IVc, VIIa, VIId-k körzetekben tilos a farkassügér (Dicentrarchus labrax) olyan nyílt vízi vonóhálókkal (vízközi feszítőlapos vonóhálóval (OTM) és vízközi páros vonóhálóval (PTM)) folytatott halászata, amelyek zsákvégének szembősége 70 mm vagy annál nagyobb.
Ezenkívül az említett halászeszközöket használó hajók számára az e rendelet alkalmazási időszakában ugyanezen a területen kifogott farkassügér-egyedeket tilos a fedélzeten tárolni, áthelyezni, átrakni és kirakodni.
A tagállamok minden hónap vége után 14 nappal jelentést tesznek a Bizottságnak a farkassügér nyílt vízi halászeszközökkel (OTM vagy PTM) ejtett fogásairól.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2015. április 30-ig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 26-án.