РЕШЕНИЕ № 573/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 149 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В заключенията си от 17 юни 2010 г. Европейският съвет прие Стратегията за работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ (наричана по-долу „Европа 2020“). Европейският съвет призова за мобилизиране на всички инструменти и политики на Съюза в подкрепа на постигането на общите цели и прикани държавите членки да предприемат засилени координирани действия. Публичните служби по заетостта (ПСЗ) изпълняват основни функции, като допринасят за постигане на посоченото във водещата цел на „Европа 2020“ равнище на заетост от 75 % за жените и мъжете на възраст между 20 и 64 години до 2020 г., по-специално чрез намаляване на младежката безработица.
(2)
Член 45 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договорът“) установява свободата на движение на работници в рамките на Съюза, а в член 46 от него се определят мерките, които трябва да се предприемат за осигуряването на тази свобода, по-специално посредством установяване на тясно сътрудничество между публичните служби по заетостта. Освен общите аспекти на географската мобилност, мрежата на ПСЗ, създадена съгласно настоящото решение (наричана по-долу „Мрежата“), следва да обхваща и широк набор от цели и инициативи под формата на насърчителни мерки, предназначени да подобрят сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта.
(3)
Настоящото решение следва да има за цел насърчаване на сътрудничеството между държавите членки в областите, за които отговорят ПСЗ. С него се придава официален характер и се засилва неофициалното сътрудничество между ПСЗ посредством съществуващата Европейска мрежа на ръководителите на ПСЗ, в която са се съгласили да участват всички държави членки. Пълната потенциална стойност на Мрежата се изразява в постоянното участие на всички държави членки. За това участие следва да бъде уведомен секретариатът на Мрежата.
(4)
В съответствие с член 148, параграф 4 от Договора с Решение 2010/707/ЕС (3) Съветът прие насоки за политиките за заетост на държавите членки, които продължиха да се прилагат през периода 2011-2013 г. Тези интегрирани насоки служат за ориентир на държавите членки при разработването на техните национални програми за реформи и при изпълнението на реформи. Интегрираните насоки са в основата на конкретните препоръки за всяка държава, които Съветът отправя до държавите членки съгласно посочения член. През последните години тези препоръки включваха конкретни препоръки относно функционирането и капацитета на ПСЗ и относно ефективността на политиките за активизиране на пазара на труда в държавите членки.
(5)
Би било полезно конкретните препоръки за всяка държава да бъдат допълнително подкрепени от надеждна, основана на доказателства последваща информация за успешното изпълнение на политиките и сътрудничество между ПСЗ на държавите членки. За тази цел Мрежата следва да провежда конкретни инициативи, като например въвеждането на общи, основани на доказателства системи за сравнителен анализ, свързани с това дейности за взаимно обучение, взаимопомощ между членовете на Мрежата и изпълнението на стратегически действия за модернизиране на ПСЗ. Конкретните знания, натрупани в рамките на Мрежата и от отделните ѝ членове, следва да се използват и за предоставяне на данни за развитието на политиките в областта на заетостта, при поискване от страна на Европейския парламент, Съвета, Комисията или Комитета по заетостта.
(6)
По-задълбоченото и по-целенасочено сътрудничество между ПСЗ следва да доведе до по-добро споделяне на най-добри практики. Мрежата следва да свърже констатациите, основани на сравнителния анализ, и дейностите за взаимно обучение по начин, позволяващ разработването на систематичен, динамичен и интегриран процес на възприемане на добрия опит.
(7)
Мрежата следва да работи в тясно сътрудничество с Комитета по заетостта съгласно член 150 от Договора и следва да допринася за работата на Комитета по заетостта, като предоставя фактически доказателства и доклади за политиките, прилагани от ПСЗ. Резултатите от работата на Мрежата, предназначени за Европейския парламент следва да се предоставят чрез секретариата, а за Съвета - чрез Комитета по заетостта, без никакви промени и когато е целесъобразно - придружени от коментари. По-специално, съчетанието на знанията в рамките на Мрежата относно аспектите на изпълнението на политиките за заетост и анализите чрез съпоставка на ПСЗ могат да бъдат полезни за лицата, които вземат решения за политиките, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище при оценката и разработването на политиките за заетост.
(8)
В областите на отговорност на ПСЗ Мрежата следва да допринася за изпълнението на политическите инициативи в областта на заетостта, като например на препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4). Мрежата следва да оказва подкрепа и за инициативи, насочени към по-добро съответствие между търсенето и предлагането на умения, достойна и постоянна работа, засилена доброволна мобилност на работната ръка и улесняване на прехода от образованието и обучението към заетостта, включително чрез подкрепа за дейностите по осигуряване на професионално ориентиране и повишената прозрачност на уменията и квалификациите. Дейностите на Мрежата следва да включват също така анализ и оценка на политиките за активизиране на пазара на труда, включително на насочените към уязвимите социални групи и социалното изключване.
(9)
Мрежата следва да задълбочи сътрудничеството между членовете си, да разработи съвместни инициативи, насочени към обмена на информация и най-добри практики във всички области на дейност на ПСЗ, да извършва анализи чрез съпоставка и да дава консултации, както и да насърчава новаторските подходи при предоставянето на услуги в областта на заетостта. Създаването на Мрежата ще даде възможност да се извърши всеобхватно, основано на доказателства и ориентирано към ефективността сравнение на всички ПСЗ, което ще доведе до установяване на най-добрите практики в областите, в които ПСЗ предоставят услуги. Тези резултати следва да допринесат за подобряването на разработването и предоставянето на услуги в областта на заетостта в рамките на конкретните отговорности на ПСЗ. Инициативите на Мрежата следва да подобрят ефективността на ПСЗ и да дадат възможност за по-ефективно изразходване на публичните средства. Мрежата следва също така да си сътрудничи с други доставчици на услуги в областта на заетостта.
(10)
Мрежата следва да определи в своята годишна работна програма техническите подробности за сравнителния анализ на ПСЗ и свързания с това процес на взаимно обучение, и по-специално методиката за възприемане на добрия опит, на основата на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, за оценка на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни, както и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение. Областите на сравнителен анализ следва да бъдат определени в настоящото решение. Държавите членки запазват компетентността по вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в други области.
(11)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с цел изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и по-специално с експерти от ПСЗ. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(12)
Поради многообразието от модели, задачи и форми на предоставяне на услуги от страна на ПСЗ всяка държава членка трябва да определи измежду членовете на висшето ръководство на ПСЗ един член и един заместник-член на управителния съвет на Мрежата (наричан по-долу „управителният съвет“). Избраният член или заместник-член следва да представлява в управителния съвет останалите ПСЗ от своята държава членка, когато това е приложимо. Ако за някоя държава членка, по причини от конституционен характер, е невъзможно да посочи само една ПСЗ, следва да бъдат определени и другите съответни ПСЗ, като броят им се сведе до минимум и без да се променя правилото, че една държава членка има право на един глас в управителния съвет. Членовете на управителния съвет следва да полагат всички усилия да осигурят отразяване на мненията и опита на местните и регионалните органи в дейностите на Мрежата и да информират тези органи за посочените дейности. Членовете на управителния съвет следва да имат правомощия да вземат решения от името на техните ПСЗ. С цел да се гарантира участието на всички ПСЗ в работата на Мрежата дейностите следва да бъдат достъпни за участие на ПСЗ на всички равнища.
(13)
С цел осигуряване на повишено съответствие между общите задачи на ПСЗ и действителното положение на пазара на труда Мрежата следва да разполага с най-актуални данни за безработицата на ниво NUTS 3 от общата класификация на териториалните единици за статистически цели.
(14)
Мрежата следва да се основава на опита и да замени съществуващата неофициална консултативна група на Европейската мрежа на ръководителите на ПСЗ, която Комисията подкрепя от 1997 г. насам и чиито становища бяха взети предвид в настоящото решение. Ключовите области за действие, набелязани от тази консултативна група в документа ѝ, озаглавен „Стратегия на ПСЗ за 2020 г.“, следва да допринесат за модернизирането и укрепването на ПСЗ.
(15)
Мрежата следва да осигурява взаимопомощ в полза на своите членове и следва да им съдейства при предоставянето на взаимна подкрепа в процеса на модернизирането на организационните структури и предоставянето на услуги чрез развиване на сътрудничеството, по-специално обмена на знания, провеждането на учебни посещения и обмена на персонал.
(16)
Мрежата и нейните инициативи следва да бъдат финансирани от раздел PROGRESS/заетост на Програмата на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI), създадена с Регламент (ЕС) № 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), в рамките на бюджетните кредити, определени от Европейския парламент и от Съвета.
(17)
Във връзка с проектите, разработвани от Мрежата или набелязани по време на дейностите за взаимно обучение и впоследствие приложени в отделните ПСЗ, държавите членки следва да имат достъп до финансиране от Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и „Хоризонт 2020“ - рамковата програма на Съюза за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(18)
Следва да се гарантира, че Мрежата допълва, без да заменя или дублира, действията, предприемани като част от Европейската стратегия по заетостта по смисъла на дял IX от Договора, и по-специално действията на Комитета по заетостта и неговите инструменти, например Рамката за съвместна оценка, както и Програмата за взаимно обучение. Освен това за постигането на полезни взаимодействия Комисията следва да осигури тясното сътрудничество между секретариата на Мрежата и секретариата на Комитета по заетостта.
(19)
Настоящото решение зачита основните права и съблюдава принципите, признати с Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-долу „Хартата“). Решението има по-специално за цел да осигури пълно зачитане на правото на достъп до безплатни услуги за намиране на работа и да насърчава прилагането на член 29 от Хартата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на Мрежата
Създава се Мрежа на публичните служби по заетостта (ПСЗ) на равнището на Съюза за периода от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г. (наричана по-долу „Мрежата“). Мрежата осъществява инициативите, предвидени в член 4.
Мрежата се състои от:
а)
ПСЗ, определени от държавите членки;
б)
Комисията.
Комитетът по заетостта има статут на наблюдател.
Държавите членки с автономни ПСЗ на местно и регионално равнище осигуряват подходящото представителство на тези ПСЗ в конкретните инициативи на Мрежата.
Член 2
Определение на понятието „възприемане на добрия опит“
За целите на настоящото решение и дейностите на Мрежата „възприемане на добрия опит“ означава процес на създаване на систематична и интегрирана връзка между сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение, който се състои от набелязване на добрите постижения чрез основани на показатели системи за сравнителен анализ, включващи събиране на данни, валидиране на данните, консолидиране и оценки на данните с подходяща методика и използване на констатациите за осъществяване на реални, основани на доказателства дейности за взаимно обучение, в това число модели на добри или на най-добри практики.
Член 3
Цели
Целта на настоящото решение е да се насърчи сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта посредством Мрежата в областите, за които ПСЗ отговарят, за да се допринесе за осъществяването на „Европа 2020“ и за изпълнението на съответните политики на Съюза, като по този начин се оказва подкрепа за:
а)
най-уязвимите социални групи с високи равнища на безработица, особено по-възрастните работници и младите хора, които не работят, не учат и не се обучават;
б)
достойна и постоянна работа;
в)
по-доброто функциониране на пазарите на труда в ЕС;
г)
откриване на случаи на недостиг на умения и предоставяне на информация за техния мащаб и място, както и постигане на по-добро съответствие между уменията на търсещите работа и нуждите на работодателите;
д)
по-добро интегриране на пазарите на труда;
е)
повишена доброволна географска и професионална мобилност на справедлива основа за посрещане на конкретните нужди на пазара на труда;
ж)
приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда, като част от борбата със социалното изключване;
з)
анализ и оценка на инициативите за активизиране на пазара на труда и тяхното ефективно и ефикасно осъществяване.
Член 4
Инициативи на Мрежата
1. В областите, за които ПСЗ отговарят, Мрежата осъществява по-специално следните инициативи:
а)
развиване и осъществяване на основано на доказателства възприемане на добрия опит от ПСЗ в целия Съюз с цел сравняване посредством подходяща методика на резултатите от тяхната работа в следните области:
i)
принос за намаляване на безработицата във всички възрастови групи и в уязвимите групи;
ii)
принос за намаляване на продължителността на безработицата и за намаляване на незаетостта, така че да се намери решение на дългосрочната и структурната безработица, както и на социалното изключване;
iii)
попълване на незаетите работни места (включително чрез доброволна мобилност на работната ръка);
iv)
удовлетвореност на клиентите от услугите на ПСЗ.
б)
предоставяне на взаимопомощ както под формата на партньорски, така и под формата на групови дейности, чрез сътрудничество, обмен на информация, опит и персонал между членовете на Мрежата, включително - при поискване от съответната държава членка или от съответната ПСЗ - оказване на подкрепа за изпълнението на свързаните с ПСЗ конкретни препоръки за всяка държава, отправени от Съвета;
в)
принос за модернизирането и укрепването на ПСЗ в ключови области в съответствие с целите по заетостта и социалните цели на „Европа - 2020“;
г)
изготвяне на доклади по искане на Европейския парламент, Съвета или Комисията или по собствена инициатива;
д)
принос за осъществяването на съответните инициативи по линия на политиките;
е)
приемане и изпълнение на годишната ѝ работна програма, в която са изложени работните ѝ методи, очакваните резултати и подробностите във връзка с осъществяването на възприемането на добрия опит;
ж)
насърчаване и споделяне на най-добрите практики за определяне на младите хора, които не работят, не учат и не се обучават, и за развитие на инициативи за гарантиране на придобиването на необходимите умения от тези млади хора, за да навлязат и останат на пазара на труда.
Във връзка с инициативата по първа алинея, буква а) при сравнителния анализ се използват определените в приложението показатели. Мрежата взема също така активно участие в осъществяването на тези дейности чрез споделяне на данни, знания и практики. Държавите членки запазват своята компетентност за вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в области, различни от посочените в буква а), подточки i) - iv).
2. Мрежата въвежда механизъм за докладване във връзка с всички инициативи, изброени в параграф 1. Членовете на Мрежата докладват ежегодно на управителния съвет в рамките на прилагането на този механизъм.
Член 5
Сътрудничество
Мрежата поставя началото на сътрудничество със съответните заинтересовани страни на пазара на труда, включително с останалите доставчици на услуги в областта на заетостта, и когато е целесъобразно - със социалните партньори, с организациите, представляващи безработни лица или уязвими групи, с неправителствените организации, работещи в областта на заетостта, с регионалните и местните органи, с Европейската мрежа за разработване на политики за професионално ориентиране през целия живот и с частните служби по заетостта, като ги включва в съответните дейности и заседания на Мрежата и обменя с тях информация и данни.
Член 6
Работа на Мрежата
1. Мрежата се управлява от управителен съвет. Всяка държава членка определя в управителния съвет по един член и един заместник-член от висшето ръководство на своите съответни ПСЗ. Комисията също назначава един член и един заместник-член в управителния съвет. Заместник-членовете в управителния съвет заместват съответните членове всеки път, когато това е необходимо.
Комитетът по заетостта определя, измежду членовете си и съгласно процедурния си правилник, един представител, който има статут на наблюдател в управителния съвет, което не включва участие на заседанията на управителния съвет в ограничен състав. Управителният съвет може да заседава в ограничен състав с участието на един член от държава членка и един член от Комисията, освен по въпроси от дневния ред, свързани с годишната работна програма. В процедурния правилник на управителния съвет се установяват допълнителни подробни правила относно провеждането на заседания в ограничен състав.
2. Управителният съвет назначава председател и двама заместник-председатели измежду членовете си, определени от държава членка. Председателят представлява Мрежата. При необходимост председателят се замества от заместник-председател.
3. Управителният съвет приема с единодушно решение своя процедурен правилник. Посоченият процедурен правилник съдържа, наред с другото, правилата за вземане на решения от управителния съвет, разпоредбите за назначаването и мандата на председателя и заместник-председателите на управителния съвет.
4. Управителният съвет приема с мнозинство:
а)
годишната работна програма на Мрежата, включително създаването на работни групи и определянето на езиковия режим на заседанията на Мрежата;
б)
техническата рамка за извършване на сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение като част от годишната работна програма на Мрежата, която включва методиката за възприемане на добрия опит въз основа на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, с цел съпоставяне на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение;
в)
годишния доклад на Мрежата. Този доклад се изпраща на Европейския парламент и на Съвета и се публикува.
5. Управителният съвет се подпомага от секретариат, осигурен и установен в рамките на Комисията. Секретариатът подготвя заседанията на управителния съвет, годишната работна програма и годишния доклад на Мрежата, като си сътрудничи с председателя и заместник-председателите. Секретариатът работи в тясно сътрудничество със секретариата на Комитета по заетостта.
Член 7
Финансова подкрепа за насърчителните мерки по настоящото решение
Общият размер на ресурсите, отделени за изпълнението на настоящото решение, се определя в рамките на раздел PROGRESS/заетост на EaSI, като годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на финансовата рамка.
Член 8
Изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 9 за изменение на приложението, съдържащо показателите за сравнителен анализ.
Член 9
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, се предоставя на Комисията от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Преглед
До 18 юни 2017 г. Комисията представя доклад за прилагането на настоящото решение на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите. В доклада се прави по-специално оценка на това до каква степен Мрежата е допринесла за постигането на целите, определени в член 3, и дали е изпълнила своите задачи. Освен това в доклада се прави оценка на начина, по който е разработен и приложен от Мрежата сравнителният анализ в областите, посочени в член 4, параграф 1, буква а), подточки i) - iv).
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 573/2014/EU HATÁROZATA
(2014. május 15.)
az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 149. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Tanács a 2010. június 17-i következtetéseiben elfogadta a foglalkoztatást és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiát (a továbbiakban: az Európa 2020). Az Európai Tanács szorgalmazta valamennyi uniós eszköz és politika mozgósítását a közös célkitűzések elérésének támogatása érdekében, és magasabb szintű koordinált fellépésre kérte fel a tagállamokat. Az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) - különösen az ifjúsági munkanélküliség csökkentése révén - központi szerepet játszanak annak elősegítésében, hogy teljesüljön az Európa 2020 foglalkoztatottsággal kapcsolatos kiemelt célja, annak 75 %-ra emelése a 20-64 éves nők és férfiak körében 2020-ra.
(2)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 45. cikke biztosítja a munkavállalók szabad mozgását az Unión belül, 46. cikke pedig intézkedéseket határoz meg ennek a szabadságnak - különösen az állami foglalkoztatási szolgálatok közötti szoros együttműködés biztosítása révén történő - megteremtésére. Az ÁFSZ-ek ezen határozat értelmében kialakított hálózata (a továbbiakban: a hálózat) a földrajzi értelemben vett mobilitás általános aspektusain túl ki kell, hogy terjedjen számos különböző célkitűzésre és kezdeményezésre is, a tagállamok között a foglalkoztatás terén folytatott együttműködés fejlesztését célzó ösztönző jellegű intézkedések révén.
(3)
E határozatnak a tagállamok közötti együttműködés ösztönzését kell céloznia az ÁFSZ-ek hatáskörébe tartozó területeken. Az állami foglalkoztatási szolgálatok vezetőinek jelenlegi európai hálózatán keresztül - amelyben az összes tagállam kész részt venni - formális keretek közé helyezi és megerősíti az ÁFSZ-ek közötti informális együttműködést. A hálózat értéke abban rejlik, illetve úgy használható ki teljes mértékben, ha az összes tagállam folyamatosan részt vesz benne. A részvételről a hálózat titkárságát értesíteni kell.
(4)
A Szerződés148. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a 2010/707/EU határozattal (3) iránymutatásokat fogadott el a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozóan, amelyeket a 2011-2013-as évekre is fenntartottak. Az említett integrált iránymutatások útmutatást nyújtanak a tagállamok számára nemzeti reformprogramjaik meghatározását és a reformok végrehajtását illetően. Az említett cikk értelmében a Tanács által a tagállamok számára megfogalmazott országspecifikus ajánlásokhoz az integrált iránymutatások szolgálnak alapul. Az utóbbi években az ajánlások között az ÁFSZ-ek működésére és kapacitásaira, valamint a tagállamok aktív munkaerő-piaci politikáinak hatékonyságára vonatkozó konkrét ajánlások is szerepeltek.
(5)
Hasznos lenne, ha az országspecifikus ajánlások még szilárdabb alapokra támaszkodhatnának egyrészt azáltal, ha nagyobb mértékben épülnének adatokra, másrészt a szakpolitikák végrehajtásának sikerére vonatkozó visszajelzések, valamint a tagállamok ÁFSZ-ei közötti együttműködés segítségével. Ennek érdekében a hálózatnak konkrét kezdeményezéseket kell végrehajtania, mint például a tényeken alapuló közös teljesítményértékelési rendszerek és az ezekkel összehangolt kölcsönös tanulási tevékenységek kialakítása, a hálózat tagjai közötti kölcsönös segítségnyújtás, valamint az ÁFSZ-ek korszerűsítését szolgáló stratégiai intézkedések végrehajtása. A hálózat és annak tagjai birtokában levő konkrét ismereteket ezenfelül - az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság vagy a Foglalkoztatási Bizottság (EMCO) kérésére - fel kell használni a foglalkoztatási politikák kialakításához szükséges tényadatok forrásaként is.
(6)
Az ÁFSZ-ek közötti fokozottabb és célzottabb együttműködésnek a legjobb gyakorlat hatékonyabb megosztását kell eredményeznie. A hálózatnak a teljesítményértékelés és a kölcsönös tanulási tevékenységek alapján tett megállapításokat olyan módon kell összekapcsolnia, hogy szisztematikus, dinamikus és integrált összehasonlító ismeretszerzés (benchlearning) folyamata alakulhasson ki.
(7)
A hálózatnak a Szerződés 150. cikke alapján szoros együttműködést kell folytatnia az EMCO-val, továbbá az ÁFSZ-ek által végrehajtott szakpolitikákra vonatkozó tényadatok szolgáltatásával, illetve jelentések biztosításával hozzá kell járulnia az EMCO munkájához. A hálózat irányából mindezeket az információkat az Európai Parlament számára a titkárságon keresztül, a Tanács számára pedig az EMCO-n keresztül kell eljuttatni, módosítás nélkül, az esetleges megjegyzésekkel együtt. A szakpolitikai döntéshozóknak a foglalkoztatáspolitikák értékelése és tervezése terén uniós és nemzeti szinten egyaránt segítségére lehet a hálózatnak a foglalkoztatáspolitikák végrehajtásához kötődő szempontokkal kapcsolatos együttes tudása és az ÁFSZ-ek összehasonlító elemzése.
(8)
A hálózatnak az ÁFSZ-ek hatáskörébe tartozó területeken segítenie kell a foglalkoztatás terén tett szakpolitikai kezdeményezések, így többek között az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás (4) végrehajtását. A hálózatnak támogatnia kell a készségkereslet és a készségkínálat jobb összehangolását, a tisztességes és fennartható munkát, az önkéntes munkaerő-piaci mobilitás fokozását és az oktatásból és képzésből a munkaerőpiacra való átmenet elősegítését célzó kezdeményezéseket is, többek között a pályaorientáció biztosításának támogatása és a készségek és képesítések fokozottabb átláthatósága révén. A hálózatnak tevékenységei keretében foglalkoznia kell az aktív munkaerő-piaci politikák értékelésével is, figyelmet fordítva a kiszolgáltatott társadalmi csoportokat célzó és a társadalmi kirekesztődést kezelő szakpolitikákra is.
(9)
A hálózatnak erősítenie kell a tagjai közötti együttműködést, továbbá ki kell alakítania az információknak és a legjobb gyakorlatoknak az ÁFSZ-ek hatáskörébe tartozó területeken történő cseréjére, az összehasonlító elemzésre és tanácsadásra, valamint a foglalkoztatási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos innovatív módszerek terjesztésére szolgáló közös kezdeményezéseket. A hálózat létrehozásával lehetővé válik valamennyi ÁFSZ inkluzív, tényekkel alátámasztott és teljesítmény-orientált összehasonlítása, és ezen keresztül a legjobb gyakorlatok azonosítása az ÁFSZ-szolgáltatások területein. Az eredményeknek meg kell könnyíteniük a hálózat tagjainak feladatkörébe tartozó foglalkoztatási szolgáltatások jobb megtervezését és nyújtását. A hálózat által végrehajtott kezdeményezéseknek fokozniuk kell az ÁFSZ-ek működésének hatékonyságát, és lehetővé kell tenniük a közkiadások hatékonyságának javítását. A hálózatnak együtt kell működnie más foglalkoztatási szolgáltatókkal is.
(10)
A hálózatnak éves munkaprogramjában meg kell határoznia az ÁFSZ-ek teljesítményértékelésének és a kapcsolódó kölcsönös tanulási folyamatnak a technikai részleteit, így különösen az összehasonlító ismeretszerzés módszertanát az e határozat mellékletében foglalt, az ÁFSZ-ek teljesítményének értékeléséhez használt teljesítményértékelési mutatók alapján, továbbá a kontextus-változókat, az adatszolgáltatási követelményeket, valamint az integrált kölcsönös tanulási program tanulási eszközeit. A teljesítményértékelés területeit e határozatban kell meghatározni. Annak eldöntésében, hogy egyéb területeken további összehasonlító ismeretszerzési folyamatokban önkéntes alapon részt vesznek-e, továbbra is a tagállamok illetékesek.
(11)
A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a teljesítményértékelési mutatókról szóló melléklet módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői - és mindenekelőtt ÁFSZ-szakértői - szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak egyidejűleg, a megfelelő időben és módon el kell juttatnia a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
(12)
Mivel egyrészt az ÁFSZ-modellek és -feladatok eltérnek egymástól, másrészt a szolgáltatások nyújtásának formái is változatosak, a tagállamok maguk nevezhetnek ki egy-egy tagot és póttagot saját ÁFSZ-ük felső vezetéséből a hálózat Irányító Testületébe (a továbbiakban: az Irányító Testület). A kinevezett tagnak, illetve póttagnak adott esetben az érintett tagállam többi ÁFSZ-ét is képviselnie kell az Irányító Testületben. Amennyiben alkotmányos okokból nincs arra mód, hogy valamely tagállam csak egy ÁFSZ-t nevezzen ki, meg kell állapítani, melyek az érintett ÁFSZ-ek, ezek számát illetően a minimumra törekedve, és nem változtatva azon a szabályon, hogy egy tagállam egy szavazattal rendelkezik az Irányító Testületben. Az Irányító Testület tagjainak mindent meg kell tenniük, hogy biztosítsák a helyi és regionális hatóságok véleményének és tapasztalatainak a hálózat tevékenységeibe való beépítését, valamint hogy teljes körűen tájékoztassák e helyi és regionális hatóságokat az említett tevékenységekről. Az Irányító Testület tagjai hatáskörének ki kell terjednie az ÁFSZ-eik nevében történő döntéshozatalra is. Annak érdekében, hogy valamennyi ÁFSZ aktívan részt vehessen a hálózatban, a tevékenységekben való részvételre minden szinten lehetőséget kell biztosítani az ÁFSZ-ek számára.
(13)
Annak érdekében, hogy az ÁFSZ-ek közös feladatai szorosan igazodjanak a tényleges munkaerő-piaci helyzethez, a hálózatnak a legfrissebb NUTS 3 szintű számadatokkal kell rendelkeznie a munkanélküliségre vonatkozóan.
(14)
A hálózatnak fel kell használnia az ÁFSZ vezetői európai hálózatának jelenlegi - a Bizottság részéről 1997 óta támogatott - informális tanácsadói csoportjának a tapasztalatait, és a szóban forgó tanácsadói csoport helyébe kell lépnie, amely véleményének figyelembevételére e határozatban is sor került. Az említett tanácsadói csoport által az „ÁFSZ-stratégia 2020” című tanulmányban megjelölt legfontosabb cselekvési területeknek hozzá kell járulniuk az ÁFSZ-ek megújulásához és megerősödéséhez.
(15)
A hálózatnak kölcsönös segítséget kell biztosítania tagjai számára, és az együttműködés fokozásával - különös tekintettel a tapasztalatcserére, tanulmányutakra és személyzeti csereprogramokra -segítenie kell a tagjait abban, hogy kölcsönösen támogassák egymást szervezeti struktúrájuk és a szolgáltatások nyújtásának megújításában.
(16)
A hálózatot és annak kezdeményezéseit az Európai Parlament és a Tanács által kijelölt előirányzatokon belül, az 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott, a „foglalkoztatás és társadalmi innováció” európai uniós program PROGRESS/foglalkoztatási szakaszán keresztül kell finanszírozni.
(17)
A hálózat által kidolgozott, illetve a kölcsönös tanulási tevékenységek során meghatározott, majd az egyes ÁFSZ-eken belül végrehajtott projektek céljára az Európai Szociális Alapból (ESZA), a Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), valamint a Horizont 2020 programból, az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott, uniós kutatási és innovációs keretprogramból (2014-2020) kell biztosítani a támogatást a tagállamok számára (6).
(18)
A hálózatnak gondoskodnia kell arról, hogy kiegészítse, ne pedig felváltsa vagy megkettőzze a Szerződés IX. címe szerinti európai foglalkoztatási stratégia keretében folytatott tevékenységeket, különösen az EMCO tevékenységeit, illetve eszközeit, így például a közös értékelési keretet és a kölcsönös tanulási programot. Ezenfelül a szinergiák kialakítása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a hálózat titkársága szorosan együttműködjön az EMCO titkárságával.
(19)
Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) által elismert elveket. Ez a határozat törekszik továbbá az ingyenes munkaközvetítői szolgáltatáshoz való jog tiszteletben tartásának biztosítására, valamint a Charta 29. cikke alkalmazásának előmozdítására.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A hálózat létrehozása
Létrejön az Állami Foglalkoztatási Szolgálatok (ÁFSZ-ek) egész Unióra kiterjedő hálózata (a továbbiakban: a hálózat) a 2014. június 17-től a 2020. december 31-ig tartó időszakra. A hálózat a 4. cikkben meghatározott kezdeményezéseket hajtja végre.
A hálózatot az alábbiak alkotják:
a)
a tagállamok által kijelölt ÁFSZ-ek;
b)
a Bizottság.
Az EMCO megfigyelői státussal rendelkezik.
A nemzeti szint alatti hatáskörrel rendelkező autonóm ÁFSZ-eket működtető tagállamok biztosítják az ilyen ÁFSZ-ek megfelelő képviseletét a hálózat konkrét kezdeményezéseiben.
2. cikk
Az összehasonlító ismeretszerzés fogalommeghatározása
E határozat, valamint a hálózat munkája alkalmazásában „összehasonlító ismeretszerzés (benchlearning)”: a teljesítményértékelési és a kölcsönös tanulási tevékenységek szisztematikus és integrált összekapcsolásának folyamata, amely a jó teljesítmények mutatóalapú teljesítményértékelési rendszerek segítségével - többek között adatgyűjtés, adatvalidálás, adatkonszolidálás és -felmérések/-értékelések révén, a megfelelő módszertan alkalmazásával - való azonosításából, valamint a megállapítások bizonyos kézzelfogható és tényeken alapuló kölcsönös tanulási tevékenységek - például a bevált vagy a legjobb gyakorlat modellezése - céljára való felhasználásából áll.
3. cikk
Célok
E határozat célja a hálózat révén ösztönözni a tagállamok közötti együttműködést a foglalkoztatás terén az ÁFSZ-ek hatáskörébe tartozó területeken, az Európa 2020 megvalósításához és a megfelelő uniós szakpolitikák végrehajtásához való hozzájárulás érdekében, és ezen keresztül támogatni az alábbiakat:
a)
a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő, magas munkanélküliségi ráta jellemezte társadalmi csoportok, és köztük is különösen az idősebb munkavállalók és a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok (NEET-fiatalok);
b)
tisztességes és fenntartható munka;
c)
a munkaerőpiacok működésének javítása az EU-ban;
d)
a szakképzett munkaerő hiányának azonosítása, információk nyújtása a hiány mértékéről és helyéről, továbbá az álláskeresők készségeinek a munkaadók igényeivel való jobb összehangolása;
e)
a munkaerőpiacok jobb integrációja;
f)
tisztességes alapon megvalósuló fokozott önkéntes földrajzi és foglalkoztatási célú mobilitás a konkrét munkaerő-piaci igények kielégítése érdekében;
g)
a munkaerőpiacról kiszorultak integrációja a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem keretében;
h)
az aktív munkaerő-piaci kezdeményezések felmérése és értékelése, valamint azok hatékony és eredményes végrehajtása.
4. cikk
A hálózat kezdeményezései
(1) Az ÁFSZ-ek feladatkörébe tartozó területeken a hálózatnak mindenekelőtt az alábbi kezdeményezéseket kell végrehajtania:
a)
az Unió egészére kiterjedő, tényeken alapuló összehasonlító ismeretszerzési rendszer kifejlesztése és megvalósítása az ÁFSZ-ek között, a következő területeken folytatott tevékenységük megfelelő módszerekkel való összehasonlítása céljából:
i.
hozzájárulás a munkanélküliség csökkentéséhez valamennyi korcsoport és a kiszolgáltatott csoportok viszonylatában;
ii.
hozzájárulás a munkanélküliség és inaktivitás időtartamának csökkentéséhez a hosszú távú és a strukturális munkanélküliség, valamint a társadalmi kirekesztődés problémájának kezelése céljából;
iii.
a betöltetlen álláshelyek betöltése (többek között önkéntes munkaerő-mobilitás révén);
iv.
az ügyfelek elégedettsége az ÁFSZ-ek szolgáltatásaival;
b)
a hálózat tagjai közötti együttműködés, továbbá információk, tapasztalatok és munkatársak cseréje révén kölcsönös segítség biztosítása, akár az egyes kollégák közötti, akár csoportos tevékenységek formájában, beleértve a Tanács által az ÁFSZ-ekkel kapcsolatban kiadott országspecifikus ajánlások végrehajtásában az érintett tagállam vagy ÁFSZ kérésére nyújtott támogatást;
c)
hozzájárulás az ÁFSZ-ek korszerűsítéséhez és megerősítéséhez a legfontosabb területeken, összhangban az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális céljaival;
d)
jelentések készítése az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmére, vagy saját kezdeményezés alapján;
e)
hozzájárulás a releváns szakpolitikai kezdeményezések végrehajtásához;
f)
a hálózat munkamódszereire, elérendő eredményeire, illetve az összehasonlító ismeretszerzés bevezetésével kapcsolatos részletekre kiterjedő éves munkaprogramjának elfogadása és alkalmazása;
g)
a NEET-fiatalok azonosításával, valamint azon kezdeményezések kidolgozásával kapcsolatos helyes gyakorlat népszerűsítése és megosztása, amelyek célja annak biztosítása, hogy e fiatalok megszerezzék a munkaerőpiacra való belépéshez és a piacon maradáshoz szükséges készségeket.
Az első albekezdés a) pontjában meghatározott kezdeményezés tekintetében a teljesítményértékeléshez a mellékletben meghatározott mutatókat kell felhasználni. A hálózat az adatok, ismeretek és gyakorlatok terjesztése révén is aktívan közreműködik az említett tevékenységek végrehajtásában. Annak eldöntésében, hogy az a) pont i)-iv) alpontjaiban felsoroltaktól eltérő egyéb területeken további összehasonlító ismeretszerzési folyamatokban önkéntes alapon részt vesznek-e, továbbra is a tagállamok illetékesek.
(2) A hálózat jelentéstételi mechanizmust hoz létre az (1) bekezdésben felsorolt kezdeményezésekhez kapcsolódóan. Az említett mechanizmus alkalmazásával összefüggésben a hálózat tagjai évente jelentést nyújtanak be az Irányító Testületnek.
5. cikk
Együttműködés
A hálózat együttműködést kezdeményez a kapcsolódó munkaerő-piaci érdekeltekkel, köztük más foglalkoztatási szolgáltatókkal, valamint adott esetben a szociális partnerekkel, a munkanélküliek vagy a veszélyeztetett csoportok érdekképviseleti szervezeteivel, a foglalkoztatás területén működő nem kormányzati szervezetekkel, a regionális és helyi hatóságokkal, az Európai Pályaorientációs Szakpolitikai Hálózattal, valamint a magánkézben lévő foglalkoztatási szolgálatokkal is azáltal, hogy bevonja őket a hálózat releváns tevékenységei és ülései kapcsán, és információ-, illetve adatcserét folytat velük.
6. cikk
A hálózat működése
(1) A hálózat irányítását Irányító Testület végzi. A tagállamok az Irányító Testületbe saját ÁFSZ-ük felső vezetéséből egy tagot és egy póttagot neveznek ki. A Bizottság szintén egy tagot és egy póttagot nevez ki az Irányító Testületbe. Az Irányító Testület rendes tagjainak feladatait szükség esetén a póttagoknak kell ellátniuk.
Az EMCO saját tagjai közül és saját eljárási szabályzatának megfelelően egy megfigyelői státusszal rendelkező képviselőt nevez ki az Irányító Testület ülésein való részvétel céljából, annak zárt ülései kivételével. Az Irányító Testület tagállamonként egy tag és a Bizottság egy tagja részvételével zárt ülést is tarthat, kivéve az éves munkaprogramot érintő napirendi pontokat. A zárt ülések igénybevételére vonatkozó további részletes szabályokat az Irányító Testület eljárási szabályzatában kell meghatározni.
(2) Az Irányító Testület az ÁFSZ-ekből kinevezett tagok közül kinevezi az elnökét és két alelnökét. A hálózatot az elnök képviseli. Az elnököt szükség esetén valamelyik alelnök helyettesíti.
(3) Az Irányító Testület egyhangú határozattal fogadja el az eljárási szabályzatát. Az eljárási szabályzat meghatározza többek között az Irányító Testület határozathozatali eljárásait, valamint az Irányító Testület elnökének és alelnökeinek kinevezésével és hivatali idejével kapcsolatos rendelkezéseket.
(4) Az Irányító Testületnek többségi döntéssel kell elfogadnia az alábbiakat:
a)
a hálózat éves munkaprogramja, ideértve a munkacsoportok felállítását és a hálózat ülésein való nyelvhasználat szabályait is;
b)
a teljesítményértékelési és kölcsönös tanulási tevékenységek - a hálózat éves munkaprogramja részeként történő - megvalósításának technikai kerete, ideértve az összehasonlító ismeretszerzés módszertanát az e határozat mellékletében foglalt, az ÁFSZ-ek teljesítményének értékeléséhez használt teljesítményértékelési mutatók alapján, a kontextus-változókat, az adatszolgáltatási követelményeket, valamint az integrált kölcsönös tanulási program tanulási eszközeit;
c)
a hálózat éves jelentése. A jelentést meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és közzé kell tenni.
(5) Az Irányító Testület munkáját egy, a Bizottság által biztosított és a Bizottságon belül működő titkárságnak kell segítenie. A titkárságnak az elnökkel és az alelnökökkel együttműködésben elő kell készítenie az Irányító Testület üléseit, valamint el kell készítenie a hálózat éves munkaprogramját és éves jelentését. A titkárságnak szorosan együtt kell működnie az EMCO titkárságával.
7. cikk
Az ösztönző jellegű intézkedéshez nyújtott pénzügyi támogatás
Az e határozat végrehajtásához szükséges alapvető forrásokat a „foglalkoztatás és társadalmi innováció PROGRESS/foglalkoztatás európai programja” keretén belül kell megállapítani, éves előirányzatait pedig a pénzügyi keret korlátain belül a költségvetési hatóságnak kell engedélyeznie.
8. cikk
A teljesítményértékelési mutatókról szóló melléklet módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a teljesítményértékelési mutatókat meghatározó melléklet módosítására vonatkozóan.
9. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A 8. cikkben említett, a Bizottság részére adott felhatalmazás a 2014. június 17-től2020. december 31-ig tartó időszakra szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 8. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
10. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság 2017. június 18-ig jelentést nyújt be e határozat végrehajtásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. A jelentésnek ki kell terjednie többek között annak értékelésére, hogy a hálózat milyen mértékben segítette elő a 3. cikkben meghatározott célok megvalósulását, valamint hogy teljesítette-e kitűzött feladatait. Ezenfelül értékelnie kell, hogy a hálózat hogyan alakította ki, illetve valósította meg a teljesítményértékelést a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának i.-iv. alpontjában említett területeken.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
12. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.