РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 139/2013 НА КОМИСИЯТА
от 7 януари 2013 година
за определяне на ветеринарно-санитарните условия за внос на някои птици в Съюза и на карантинните условия за този внос
(кодифициран текст)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския Съюз,
като взе предвид Директива 91/496/ЕИО на Съвета от 15 юли 1991 г. за определяне на принципите на организация на ветеринарните проверки на животни, въведени в Общността от трети страни, и за изменение на директиви 89/662/ЕИО, 90/425/ЕИО и 90/675/ЕИО (1), и по-специално член 10, параграф 3, втора алинея и член 10, параграф 4, втора алинея, буква б) от нея,
като взе предвид Директива 92/65/ЕИО на Съвета от 13 юли 1992 г. за определяне на ветеринарно-санитарните изисквания относно търговията и вноса в Общността на животни, сперма, яйцеклетки и ембриони, които не са предмет на ветеринарно-санитарните изисквания, определени в специалните правила на Общността, посочени в приложение А, раздел I към Директива 90/425/ЕИО (2), и по-специално член 17, параграф 2, буква б) и член 17, параграф 3, както и член 18, параграф 1, първо и четвърто тире,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 318/2007 на Комисията от 23 март 2007 г. за определяне на ветеринарно-санитарните условия за внос на някои птици в Общността и на съответните карантинни срокове (3) е бил неколкократно и съществено изменян (4). С оглед постигане на яснота и рационалност посоченият регламент следва да бъде кодифициран.
(2)
В резултат на появата на огнища на азиатския вирус на високопатогенна инфлуенца по птиците в Югоизточна Азия през 2004 г. Комисията прие няколко решения за забрана, между които и за вноса на птици, различни от домашни, от засегнатите трети страни.
(3)
С цел да състави списък на опасностите, свързани с вноса на птици, отглеждани на закрито, на 13 април 2005 г. Комисията поиска от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) да представи научно становище относно рисковете, свързани с вноса от трети страни на птици, уловени от дивата природа, и птици, отгледани на закрито.
(4)
В резултат на това искане, на срещата си на 26 и 27 октомври 2006 г. групата на ЕОБХ по здравето на животните и хуманното отношение към тях прие научно становище относно опасностите за здравето и хуманното отношение към животните, свързани с вноса в Съюзa на диви птици, различни от домашни. Научното становище набелязва приложими средства и възможности, които могат да намалят установените опасности за здравето на животните, свързани с вноса на птици, различни от домашни.
(5)
Една от препоръките, изложени в научното становище на ЕОБХ, е свързана с контрола, осъществяван в третите страни, изнасящи за Съюза птици, различни от домашни. Подобренията на етапа на износа би следвало да имат най-голямо значение за намаляване на вероятността в Съюза да влязат заразени птици. Поради тази причина в настоящия регламент условията за внос следва да бъдат формулирани по такъв начин, че да бъде разрешен само вносът от трети страни, които имат разрешение за внос в Съюза на такива птици.
(6)
Друга препоръка на ЕОБХ е свързана с вноса на птици, уловени от дивата природа. Научното становище идентифицира риска, свързан с тези птици, които могат да бъдат заразени чрез латерално разпространяване на болестта от други заразени диви птици и от заразената среда, както и чрез разпространяване на болестта от заразен птичарник. Като се има предвид ролята на дивите прелетни птици в разпространението на инфлуенцата по птиците от Азия към Европа през 2005 г. и 2006 г., е уместно вносът на птици, различни от домашни, да се ограничи само до птици, отгледани на закрито.
(7)
Невинаги е възможно да се направи сигурно разграничение между птиците, уловени от дивата природа, и тези, отгледани на закрито. И към двата типа могат да се приложат методи на маркиране, без да е възможно да се установи разликата. Поради това е уместно вносът на птици, различни от домашни, да се ограничи до предприятия за разплод, притежаващи одобрение за износ, издадено от компетентните органи на съответните трети страни на износ, както и да се установят определени минимални условия за издаването на такова одобрение.
(8)
Внесените птици следва да се транспортират директно до одобрено карантинно депо или център в държава-членка, където следва да останат до изключване на вероятността от заразяване с вирус на инфлуенца по птиците или нюкасълска болест.
(9)
В случай на съмнение за инфлуенца по птиците или нюкасълска болест в одобрено карантинно депо или в отделение на одобрен карантинен център, целесъобразно е преди да се предприеме умъртвяване и унищожаване на птиците в засегнатите места да се изчака, докато съмнението не бъде потвърдено, за да се изключи всяка друга причина за симптоми за заболяване.
(10)
За да се вземе предвид опитът, натрупан в борбата с инфлуенцата по птиците, бе приета Директива 2005/94/ЕО на Съвета от 20 декември 2005 г. относно мерки на Общността за борба с инфлуенцата по птиците и за отмяна на Директива 92/40/ЕИО (5). На основание посочената директива бе прието Решение 2006/437/ЕО на Комисията от 4 август 2006 г. за одобряване на Наръчник за диагностика на инфлуенца по птиците, предвиден в Директива 2005/94/ЕО на Съвета (6) (наръчник по диагностика), определящ на съюзно равнище процедурите за диагностициране, методите за вземане на проби и критериите за оценка на резултатите от лабораторните изследвания с цел потвърждаване на появата на инфлуенца по птиците. Посоченото решение следва да бъде взето предвид по отношение на режимите на изследване за инфлуенца по птиците в одобрените карантинни депа и центрове.
(11)
Уместно е да се определят по-нататъшни процедури за внос, свързани с преноса от граничния контролен пункт до одобреното карантинно депо или център след влизането в Съюза, за да се гарантира, че внесените птици ще пристигнат в определеното карантинно депо или център в рамките на разумен период от време.
(12)
Одобрените карантинни депа или центрове, списъкът на които трябва да се публикува от държавите-членки, следва да отговарят на определени минимални условия.
(13)
Някои видове внос на птици са обхванати от други законодателни актове на Съюза, поради което те следва да бъдат изключени от приложното поле на настоящия регламент.
(14)
Рискът за здравето на животните, който могат да представляват състезателните гълъби, донесени в Съюза с цел да бъдат пуснати отново, за да могат да се върнат в обичайното си местообитание, е такъв, че те следва да бъдат изключени от приложното поле на настоящия регламент.
(15)
Освен това в някои трети страни съществуват ветеринарно-санитарни условия, които са еднакви с тези, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това вносът на птици от такива страни следва да бъде изключен от приложното поле на настоящия регламент.
(16)
Следва да се обмислят и някои дерогации по отношение на птиците, за които е установено, че са заразени с нископатогенна инфлуенца по птиците и нюкасълска болест в одобреното карантинно депо или център, в случаите, в които появата на болестта не представлява опасност за здравето на животните в Съюза.
(17)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
Настоящият регламент определя ветеринарно-санитарните условия за внос в Съюза на някои птици от трети страни и части от същите, посочени в приложение I, както и карантинните условия за такъв внос.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за животни от вида птици.
Настоящият регламент не се прилага за:
а)
домашни птици;
б)
птици, внасяни за програми за съхраняване на природата, одобрени от компетентните органи в държавата-членка по местоназначение;
в)
домашните любимци, посочени в член 1, трета алинея от Директива 92/65/ЕИО, придружаващи собственика си;
г)
птици, предназначени за зоологически градини, циркове, увеселителни паркове или опити;
д)
птици, предназначени за органи, институти или центрове, одобрени в съответствие с член 13 от Директива 92/65/ЕИО;
е)
състезателни гълъби, доведени на територията на Съюза от съседна трета страна, където е обичайното им местообитание, с цел да бъдат пуснати незабавно с очакването, че ще отлетят обратно към съответната трета страна;
ж)
птици, внесени от Андора, Лихтенщайн, Монако, Норвегия, Сан Марино, Швейцария и Ватикана.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията от Директива 2005/94/ЕО с изключение на определението за домашни птици в член 2, точка 4 от посочената директива. За целите на настоящия регламент „домашни птици“ означава кокошки, пуйки, токачки, патици, гъски, пъдпъдъци, гълъби, фазани, яребици и щраусоподобни (Ratitae), отглеждани или държани на закрито за разплод, производство на месо или яйца за консумация, или за попълване на запасите от дивеч.
Прилагат се и следните определения:
а)
„птици“ означава животни от вида птици, различни от тези, посочени в член 2, втора алинея;
б)
„одобрено предприятие за разплод“ означава:
i)
място, използвано изключително за разплод на птици; и
ii)
място, което е проверено и одобрено от компетентния орган на третата държава износителка в съответствие с условията, предвидени в член 4 и приложение II;
в)
„птици, отглеждани на закрито“ означава птици, които не са уловени от дивата природа, а са родени и отгледани на закрито от родители, чифтосани, или чиито гамети са предадени по друг начин в условия на плен;
г)
„безшевно затворен пръстен“ означава пръстен или лента във формата на непрекъснат кръг, без нарушавания или връзки и без никакви направени прекъсвания, с такава големина, че да не може да бъде свален, след като кракът на птицата е израснал до максималния си размер, поставен на крака в първите дни от живота на птицата и произведен за целта на търговски принцип;
д)
„одобрено карантинно депо“ означава място, различно от карантинните центрове:
i)
в което се осъществява карантина на внесените птици;
ii)
което е проверено и одобрено от компетентните органи като съответстващо на минималните условия, предвидени в член 6 и приложение IV;
е)
„одобрен карантинен център“ означава място:
i)
в което се осъществява карантина на внесените птици;
ii)
съдържа няколко отделения, разделени оперативно и физически едно от друго, като всяко отделение съдържа птици само от една пратка, с едно и също здравословно състояние и поради това съставлява една епидемиологична единица;
iii)
което е проверено и одобрено от компетентните органи като съответстващо на минималните условия, предвидени в член 6 и приложение IV;
ж)
„индикаторна група птици“ означава домашни птици, използвани като диагностично помагало по време на карантина;
з)
„наръчник за диагностика“ означава Наръчника за диагностика на инфлуенцата по птиците, установен в приложението към Решение 2006/437/ЕО.
Член 4
Одобрено предприятие за разплод
Одобрените предприятия за разплод отговарят на следните условия:
а)
предприятието за разплод трябва да е одобрено от компетентния орган в съответствие с условията, определени в приложение II, и да е получило съответен номер на одобрение;
б)
номерът на одобрението трябва да бъде съобщен на Комисията от компетентния орган;
в)
името и номерът на одобрението на предприятието за разплод трябва да са включени в списъка на предприятията за разплод, съставен от Комисията;
г)
компетентният орган отнема незабавно или прекратява одобрението на предприятието за разплод, ако то престане да отговаря на условията, определени в приложение II, и уведомява незабавно Комисията за това.
Член 5
Условия за внос
Вносът на птици е разрешен само ако птиците отговарят на следните условия:
а)
птиците са отгледани на закрито;
б)
птиците произхождат от третите страни или частите от тях, посочени в приложение I;
в)
птиците идват от одобрени предприятия за разплод, които отговарят на условията, определени в член 4;
г)
птиците са били подложени на лабораторно изследване за наличие на вируси от 7 до 14 дни преди изпращането им с отрицателен резултат за всички вируси на инфлуенца по птиците и нюкасълска болест;
д)
птиците не са били ваксинирани срещу инфлуенца по птиците;
е)
птиците са придружени от ветеринарен здравен сертификат, съответстващ на образеца, установен в приложение III („ветеринарен здравен сертификат“);
ж)
птиците са идентифицирани с индивидуален идентификационен номер посредством уникален маркиран безшевно затворен пръстен или микрочип в съответствие с член 66, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 865/2006 на Комисията (7);
з)
индивидуалният идентификационен номер на пръстена или микрочипа, предвиден в буква ж), трябва да съдържа поне следното:
-
кода по ISO на третата страна износителка, извършила идентификацията;
-
уникален сериен номер;
и)
индивидуалният идентификационен номер, предвиден в буква ж), трябва да е вписан във ветеринарния здравен сертификат;
й)
птиците се транспортират в нови контейнери с външно индивидуално обозначение, чийто идентификационен номер трябва да съответства на идентификационния номер, посочен във ветеринарния здравен сертификат.
Член 6
Одобрени карантинни депа и центрове
Одобрените карантинни депа и центрове отговарят на минималните условия, определени в приложение IV.
Всяка държава-членка съставя и актуализира списък на одобрените карантинни депа и центрове и на техните номера на одобрение и го предоставя на Комисията, останалите държави-членки и на обществеността.
Член 7
Директно транспортиране на птици до одобрените карантинни депа или центрове
Птиците се транспортират директно от граничния контролен пункт до одобреното карантинно депо или център в клетки или кафези.
Общото време на пътуване от граничния пункт до карантинното депо или център обичайно не надвишава девет часа.
Когато за пътуването се използват превозни средства, те трябва да са запечатани от компетентните органи с печат, неподлежащ на фалшифициране.
Член 8
Атестация
Вносителите или техните представители представят писмена атестация, удостоверяваща, че птиците ще бъдат приети за карантина; атестацията е съставена на официалния език на държавата-членка, в която се влиза, и е подписана от лицето, отговарящо за карантинното депо или карантинния център.
Атестацията трябва да:
а)
посочва ясно името, адреса и номера на одобрението на карантинното депо или центъра;
б)
пристигне в граничния контролен пункт по пощата или по факс преди времето на пристигане на пратката при пункта или да бъде представена от вносителя или неговия представител, преди птиците да бъдат освободени от граничния контролен пункт.
Член 9
Транзит на птици в Съюза
В случаите, когато птиците се въвеждат в Съюза през държава-членка, различна от държавата по местоназначение, трябва да бъдат взети всички мерки, за да се гарантира, че пратката ще достигне до държавата-членка по местоназначение.
Член 10
Проследяване на транспортирането на птици
1. В случаите, за които законодателството на Съюза предвижда проследяване на птиците от граничния контролен пункт до одобреното карантинно депо или център на местоназначение, се предвижда следният обмен на информация:
а)
официално упълномощеният ветеринарен лекар, отговарящ за граничния контролен пункт, уведомява чрез мрежата Traces компетентния орган, отговарящ за одобреното карантинно депо или център на местоназначението на пратката, относно мястото на произход и местоназначението на птиците;
б)
в срок от един работен ден от датата на пристигане на пратката в одобреното карантинно депо или център лицето, отговарящо за това карантинно депо или център по местоназначение, уведомява чрез електронна поща или по факс официално упълномощения ветеринарен лекар, отговарящ за одобреното карантинно депо или център по местоназначение, че пратката е пристигнала на местоназначението си;
в)
в срок от три работни дни от датата на пристигане на пратката в одобреното карантинно депо или център официално упълномощеният ветеринарен лекар, отговарящ за това карантинно депо или център по местоназначение на пратката, уведомява чрез мрежата Traces официално упълномощения ветеринарен лекар, отговарящ за граничния контролен пункт, известил първоначално за пристигането на пратката, че пратката е пристигнала на местоназначението си.
2. Ако компетентният орган, отговарящ за граничния контролен пункт, получи потвърждение, че птиците, за които е декларирано, че са насочени към одобрено карантинно депо или център, не са пристигнали на местоназначението си до три работни дни от очакваната дата на пристигане на пратката в карантинното депо или център, компетентният орган предприема подходящи мерки по отношение на лицето, отговарящо за пратката.
Член 11
Карантинни разпоредби
1. Птиците трябва да се поставят под карантина за най-малко 30 дни в одобрено карантинно депо или център („карантина“).
2. Най-малко при започването и изтичането на карантината за всяка пратка официално упълномощеният ветеринарен лекар проверява условията на карантината, включително докладите за смъртността, и провежда клинична проверка на птиците в одобреното карантинно депо или във всяко отделение на одобрения карантинен център.
Официално упълномощеният ветеринарен лекар може да извършва по-чести проверки, ако развитието на болестта налага това.
Член 12
Преглед, вземане на проби и изследвания, извършвани за всяка пратка по време на карантината
1. След пристигането на птиците, които са в карантина, трябва да се изпълнят процедурите за преглед, вземане на проби и изследвания за инфлуенца по птиците и нюкасълска болест, определени в приложение V.
2. Когато се използва индикаторна група птици, индикаторната група птици в одобреното карантинно депо или във всяко отделение на одобрения карантинен център трябва да включва най-малко 10 птици.
3. Птиците от индикаторната група, използвани за преглед, вземане на проби и изследвания, трябва да:
а)
са на възраст най-малко три седмици и да се използват само веднъж за тези цели;
б)
имат маркировъчен пръстен на крака за целите на идентификацията или да бъдат идентифицирани с друг неотстраним идентификационен знак;
в)
са неваксинирани и серонегативни за инфлуенца по птиците и нюкасълска болест за период от 14 дни преди началната дата на карантината;
г)
бъдат поставени в одобреното карантинно депо или в отделение на одобрения карантинен център преди пристигането на птиците в общото пространство, и възможно най-близо до птиците по такъв начин, че да се осигури близък контакт между индикаторната група и екскрементите на птиците, поставени под карантина.
Член 13
Действия в случай на съмнение за болест в одобрено карантинно депо или център
1. Ако през карантинния период в одобрено карантинно депо възникне съмнение, че една или повече птици и/или птици от индикаторната група са заразени с инфлуенца по птиците или нюкасълска болест, се предприемат следните мерки:
а)
компетентният орган поставя одобреното карантинно депо под официален надзор;
б)
от птиците под съмнение и от птиците от индикаторната група се вземат проби за вирусологичното изследване, предвидено в точка 2 от приложение V, и те се изследват по съответния начин;
в)
птици не постъпват във и не напускат одобреното карантинно депо, докато съмнението не бъде отхвърлено.
2. Ако съмнението за инфлуенца по птиците или нюкасълска болест в засегнатото одобрено карантинно депо, посочено в параграф 1, се потвърди, се предприемат следните мерки:
а)
всички птици и птиците от индикаторната група в одобреното карантинно депо се умъртвяват и унищожават;
б)
одобреното карантинно депо се почиства и дезинфекцира;
в)
птици не постъпват в одобреното карантинно депо до 21 дни след последното почистване и дезинфекциране.
3. Ако през карантинния период в одобрения карантинен център възникне съмнение, че една или повече птици и/или птици от индикаторната група в отделение на карантинния център са заразени с инфлуенца по птиците или нюкасълска болест, се предприемат следните мерки:
а)
компетентният орган поставя одобрения карантинен център под официален надзор;
б)
от птиците под съмнение и от птиците от индикаторната група се вземат проби за вирусологичното изследване, предвидено в точка 2 от приложение V, и се изследват по съответния начин;
в)
птици не постъпват във и не напускат одобрения карантинен център, докато съмнението не бъде отхвърлено.
4. Ако съмнението за инфлуенца по птиците или нюкасълска болест в засегнатото отделение на одобрения карантинен център, посочено в параграф 3, се потвърди, се предприемат следните мерки:
а)
всички птици и птиците от индикаторната група в засегнатото отделение на одобрения карантинен център се умъртвяват и унищожават;
б)
засегнатото отделение се почиства и дезинфекцира;
в)
вземат се следните проби:
i)
там, където се използва индикаторна група птици: от индикаторните групи в другите карантинни отделения трябва да се вземат проби за серологичното изследване, предвидено в приложение V, но не по-рано от 21 дни след последното почистване и дезинфекциране на засегнатото отделение; или
ii)
там, където не е използвана индикаторна група птици: в срок от 7 до 15 дни след последното почистване и дезинфекциране от птиците от другите карантинни отделения трябва да се вземат проби за вирусологичното изследване, предвидено в точка 2 от приложение V;
г)
птиците не напускат одобрения карантинен център, докато не бъде потвърдено, че резултатите от пробите, предвидени в буква в), са отрицателни.
5. Държавите-членки уведомяват Комисията за всички мерки, предприети съгласно настоящия член.
Член 14
Дерогации във връзка с положителни резултати за нископатогенна инфлуенца по птиците или нюкасълска болест, установени в одобрено карантинно депо или център
1. Когато по време на карантината за една или повече птици и/или индикаторна група птици се установи, че са заразени с нископатогенна инфлуенца по птиците (НПИП) или нюкасълска болест, компетентният орган може, на базата на оценка на риска, да предостави дерогации от мерките, предвидени в член 13, параграф 2, буква а) и параграф 4, буква а), ако тези дерогации не застрашават контрола над болестта („дерогация“).
Държавите-членки уведомяват незабавно Комисията за всички такива дерогации.
2. Ако при проверка, извършена от официално упълномощения ветеринарен лекар на одобрено карантинно депо или център, получили дерогация, се установи зараза на една или повече птици и/или индикаторна група птици с НПИП или нюкасълска болест, се прилагат мерките, предвидени в параграфи 3-7.
Държавите-членки уведомяват незабавно Комисията за всички такива мерки.
3. В случай на положителен резултат за НПИП, вместо стандартните проби, предвидени в наръчника за диагностика, трябва да се вземат следните проби за лабораторен анализ 21 дни след датата на последния положителен резултат за НПИП, констатиран в одобреното карантинно депо или от всяко отделение в одобрения карантинен център, и след това на интервали от 21 дни:
а)
проби от всички мъртви птици от индикаторната група или други птици, които са били на мястото към момента на вземането на пробите;
б)
трахиален/орофарингален материал и клоакални натривки от най-малко 60 птици или от всички птици в случаите, когато в одобреното карантинно депо или отделението на одобрения карантинен център има по-малко от 60 птици; или ако птиците са дребни, екзотични и не са свикнали да бъдат държани от хора, както и когато обработката им представлява опасност за манипулаторите, се вземат проби от пресните изпражнения; вземането на проби и лабораторните изследвания на тези натривки трябва да продължи, докато се получат два последователни отрицателни лабораторни резултата през интервал от най-малко 21 дни.
Независимо от това, на базата на резултата от оценката на риска, компетентният орган може да разреши дерогация от предвидения в настоящия параграф обем на пробата.
4. В случай на положителен резултат за нюкасълска болест компетентният орган може да разреши дерогация само при условие че в 30-те дни след смъртта или клиничното възстановяване на последния случай на болестта пробите в съответствие с приложение V, точки 1 и 2, без оглед на посочения там референтен срок, са дали отрицателен резултат.
5. Птиците не трябва да се освобождават от карантина, поне докато не изтече срокът за лабораторните изследвания, предвиден в параграф 3.
6. Одобреното карантинно депо или съответното отделение на одобрения карантинен център се почистват и дезинфекцират след опразването им. Всички материали или отпадъци, за които съществува вероятност да са заразени, както и всички натрупани отпадъци през периода на лабораторните проби, предвиден в параграф 3, се отстраняват по начин, гарантиращ неразпространение на патогена, и се унищожават по начин, гарантиращ унищожаване на съществуващия вирус на НПИП или нюкасълска болест.
7. В одобреното карантинно депо или център не се внасят нови популации 21 дни след датата на приключване на последното почистване и дезинфекциране, предвидени в параграф 6.
Член 15
Действия в случай на съмнение за Chlamydiosis
Ако по време на карантината в одобрено карантинно депо или център възникне съмнение или се потвърди, че папагалоподобни са заразени с Chlamydophila psittaci, всички птици от пратката се третират по метод, одобрен от компетентния орган, и срокът на карантината се продължава с най-малко два месеца след датата на последния регистриран случай.
Член 16
Освобождаване от карантината
Птиците се освобождават от карантината в одобрено карантинно депо или център само с писменото разрешение на официално упълномощен ветеринарен лекар.
Член 17
Изисквания за уведомяване и докладване
1. Държавите-членки съобщават на Комисията в срок от 24 часа за всички случаи на инфлуенца по птиците или нюкасълска болест, констатирани в одобрено карантинно депо или център.
2. Държавите-членки предоставят ежегодно на Комисията следната информация:
а)
броя на птиците, внесени през одобрени карантинни депа или центрове по породи и по одобрени предприятия за разплод на произход;
б)
информация относно смъртността на внесените птици, взета от процедурата за здравно ветеринарно сертифициране в страната на произход до изтичане на карантинния срок;
в)
броя на случаите с положителни резултати за инфлуенца по птиците, нюкасълска болест и Chlamydophila psittaci в одобрените карантинни депа или центрове.
Член 18
Разходи, свързани с карантината
Всички разходи по карантината, възникнали от прилагането на настоящия регламент, са за сметка на вносителя.
Член 19
Отмяна
Регламент (ЕО) № 318/2007 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение VII.
Член 20
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 януари 2013 година.
A BIZOTTSÁG 139/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 7.)
egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról
(kodifikált szöveg)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésé nek második albekezdésére és 10. cikke (4) bekezdése második albekezdésé nek b) pontjára,
tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 17. cikke (3) bekezdésére és 18. cikke (1) bekezdésének első és negyedik francia bekezdésére,
mivel:
(1)
Az egyes madarak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról szóló, 2007. március 23-i 318/2007/EK bizottsági rendeletet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
A magas patogenitású madárinfluenza ázsiai törzse által 2004-ben Délkelet-Ázsiában okozott megbetegedéseket követően a Bizottság számos határozatot fogadott el, melyek más áruk mellett megtiltják a baromfin kívüli egyéb madarak behozatalát is az érintett harmadik országokból.
(3)
A fogságban élő madarak behozatala által jelentett kockázatok jegyzékének elkészítése érdekében a Bizottság 2005. április 13-án felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt vadon befogott, illetve fogságban tenyésztett madarak harmadik országokból történő behozatala által jelentett kockázattal kapcsolatban.
(4)
A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állat-egészségügyi és állatjóléti testülete 2006. október 26-27-i ülésén elfogadott egy tudományos szakvéleményt a baromfin kívüli vadon élő madarak Unióba történő behozatalához kapcsolódó állat-egészségügyi és állatjóléti kockázatokkal kapcsolatban. Az említett szakvélemény lehetséges eszközöket és lehetőségeket nevez meg, amelyek csökkenthetik a baromfin kívüli madarak behozatalával kapcsolatos ismert állat-egészségügyi kockázatokat.
(5)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság tudományos szakvéleményében megfogalmazott egyik ajánlás a baromfin kívüli madarakat az Unióba exportáló harmadik országokban végzett ellenőrzésekre vonatkozik. A kivitel helyére irányuló új intézkedések leginkább abban játszhatnak szerepet, hogy kisebb valószínűséggel jelentenek be fertőzött madarakat az Unióba való belépés céljából. Emiatt a behozatali feltételeket ebben a rendeletben oly módon kell meghatározni, hogy csak az adott madarak uniós behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országokból legyen lehetséges a behozatal.
(6)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság egy másik ajánlása a vadon befogott madarak behozatalára vonatkozik. A tudományos szakvélemény meghatározza a kockázatot, amelyet az esetlegesen fertőzött madarak jelentenek, amelyek más, fertőzött vadon élő madaraktól vagy a szennyezett környezettől származó fertőzés oldalirányú terjedésével, illetve fertőzött baromfikból való átterjedés által fertőződtek meg. Figyelembe véve a vadon élő vonuló madarak szerepét a madárinfluenza Ázsiából Európába történő terjedésében 2005 és 2006 során, helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát a fogságban tenyésztett madarakéra korlátozni.
(7)
Ritkán lehetséges teljes bizonyossággal különbséget tenni a vadon befogott és a fogságban tenyészett madarak között. Vannak olyan jelölési módok, amelyeket mindkét esetben alkalmazni lehet anélkül, hogy különbséget lehetne tenni a madarak között. Ezért helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát olyan telepekre korlátozni, melyeket az exportáló harmadik ország illetékes hatósága engedélyezett, és az ilyen engedélyek minimális feltételeit meghatározni.
(8)
Az importált madarakat a tagállamokban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra kell szállítani, és egészen addig ott kell tartani, amíg ki nem zárták a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség vírusával való fertőzöttségüket.
(9)
Amennyiben valamely engedélyezett karanténlétesítményben vagy karaténállomás egységében felmerül a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség előfordulásának gyanúja, a madaraknak az érintett létesítményekben való levágásának és megsemmisítésének megkezdése előtt helyénvaló a fertőzés gyanújának beigazolódásáig várni, hogy kizárható legyen, hogy a betegség tüneteit nem más vírus okozta.
(10)
A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvet (5) azzal a célból fogadták el, hogy figyelembe vegyék a madárinfluenza elleni védekezés összegyűlt tapasztalatait. Ezen irányelv alapján elfogadták a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírt, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv elfogadásáról szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/437/EK bizottsági határozatot (6) (diagnosztikai kézikönyv), amely meghatározza a madárinfluenza-kitörés tényének megerősítésére szolgáló, uniós szintű diagnosztikai eljárásokat, mintavételi módszereket és a laboratóriumi vizsgálati eredmények értékelési kritériumait. Figyelembe kell venni ezt a határozatot az engedélyezett karanténlétesítményekben és karanténállomásokon alkalmazott, a madárinfluenzára vonatkozó vizsgálati módszerek meghatározását illetően is.
(11)
Helyénvaló további behozatali eljárásokat meghatározni az Unióba való belépéskor az állat-egészségügyi határállomásról az engedélyezett karanténlétesítményekbe vagy karanténállomásokra történő szállítás tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az importált madarak ésszerű határidőn belül megérkeznek a kijelölt engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra.
(12)
A jóváhagyott karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak, amelyek jegyzékét a tagállamoknak közzé kell tenniük, meg kell felelniük bizonyos minimális feltételeknek.
(13)
A madarak egyes behozatalaira egyéb uniós jogszabályok vonatkoznak. Ezért ezeket e rendelet alkalmazási köréből ki kell zárni.
(14)
A versenygalambok - melyeket az Unióba abból a célból hoznak be, hogy ott szabadon engedve visszaszállhassanak származási helyükre - jelentette állat-egészségügyi kockázat jellege miatt e rendelet alkalmazási köréből ki kell őket zárni.
(15)
Emellett egyes harmadik országok állat-egészségügyi feltételei megegyeznek a uniós jogszabályok által előírt feltételekkel. Ezért az ilyen országokból származó madarak behozatalára nem vonatkozik e rendelet hatálya.
(16)
Egyes eltéréseket szintén fontolóra kell venni azon madarak esetében, amelyekről egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson bebizonyosodott, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával és Newcastle-betegséggel fertőzöttek, azokban az esetekben, amikor a betegség előfordulása nem jelent kockázatot az Unió állat-egészségügyi helyzetére.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza egyes madarak az I. mellékletben említett országokból, illetve azok részeiből az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket, valamint az ilyen behozatalra vonatkozó karanténfeltételeket.
2. cikk
Alkalmazási kör
Ez a rendelet a madárfajokhoz tartozó állatokra vonatkozik.
A következő esetekben azonban a rendeletet nem kell alkalmazni:
a)
baromfi;
b)
a rendeltetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott természetvédelmi program keretében importált madarak;
c)
a 92/65/EGK irányelv 1. cikkének harmadik bekezdésében említett, tulajdonosuk kíséretében lévő, kedvtelésből tartott állatok;
d)
állatkerteknek, cirkuszoknak, vidámparkoknak vagy kísérleti célra szánt madarak;
e)
a 92/65/EGK irányelv 13. cikke értelmében engedélyezett szervezetek, intézmények vagy központok részére szánt madarak;
f)
versenygalambok, melyek olyan szomszédos harmadik országból érkeznek az Unió területére, ahol szokásos élőhelyük található, és közvetlenül ezt követően azzal a céllal engedik őket szabadon, hogy visszarepüljenek az említett harmadik országba;
g)
Andorrából, Liechtensteinből, Monacóból, Norvégiából, San Marinóból, Svájcból és a Vatikánvárosból importált madarak.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2005/94/EK irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni, a „baromfi” ugyanazon irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott fogalma kivételével. E rendelet alkalmazásában „baromfi”: tyúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa, liba, fürj, galamb, fácán, fogoly és laposmellű futómadár (Ratitae), amelyet tenyésztés, hústermelés vagy étkezésitojás-termelés vagy a szárnyasvad-állomány utánpótlása céljából fogságban nevelnek vagy tartanak.
A következő fogalommeghatározásokat szintén alkalmazni kell:
a) „madár”: a madárfajhoz tartozó, a 2. cikk második bekezdésében említettől eltérő állat;
b) „engedélyezett telep”:
i.
olyan létesítmény, amelyet kizárólag madarak céljából használnak; valamint
ii.
olyan létesítmény, melyet az exportáló harmadik ország illetékes hatósága a 4. cikk és a II. melléklet feltételeinek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
c) „fogságban tenyésztett madarak”: azok a madarak, amelyeket nem vadon fogtak be, hanem fogságban születtek és nevelték fel őket, és olyan szülők utódai, amelyek fogságban párosodtak vagy amelyek ivarsejtjeit fogságban más módon egyesítették;
d) „varratmentesen zárt lábgyűrű”: folyamatos kört képező gyűrű vagy szalag, amelyen nincs semmilyen megszakítás vagy illesztés, azt semmilyen módon nem változtatták meg, olyan méretű, hogy azt nem lehet eltávolítani a madár lábáról, amikor az - a gyűrűnek a madár életének első napjaiban végzett felhelyezését követően - teljesen kifejlődik, és azt kereskedelmileg e célból gyártották;
e) „engedélyezett karanténlétesítmény”: olyan karanténállomástól eltérő létesítmény:
i.
amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;
ii.
amelyet az illetékes hatóság a 6. cikkben és a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
f) „engedélyezett karanténállomás”: olyan létesítmény,
i.
amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;
ii.
amely több, egymástól a működés tekintetében és fizikailag is elkülönülő egységből áll, és amelyben minden egység kizárólag azonos szállítmányból származó, azonos egészségi állapotú madarakat tartalmaz, és így egy járványtani egységnek minősül;
iii.
amelyet az illetékes hatóság a 6. cikk ben és a IV. melléklet ben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
g) „jelzőmadarak”: olyan baromfi, amelyet a karanténba helyezés során diagnosztikai segítségként alkalmaznak;
h) „diagnosztikai kézikönyv”: a 2006/437/EK határozat mellékletében található, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv.
4. cikk
Engedélyezett telepek
Az engedélyezett telepeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a)
a telepet az illetékes hatóságnak a II. mellékletben foglalt feltételekkel összhangban jóvá kell hagynia és engedélyszámmal kell ellátnia;
b)
az engedélyszámot az említett hatóságnak közölnie kell a Bizottsággal;
c)
a telep nevének és engedélyszámának szerepelnie kell a telepek Bizottság által létrehozott jegyzékében;
d)
a telep engedélyét az illetékes hatóságnak azonnal vissza kell vonnia vagy fel kell függesztenie, ha az már nem tartja be a II. mellékletben előírt feltételeket, és a Bizottságot erről haladéktalanul értesíteni kell.
5. cikk
Behozatali feltételek
A madarak behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a madarak tekintetében teljesülnek az alábbi feltételek:
a)
a madarak fogságban születtek;
b)
a madarak az I. mellékletben említett harmadik országokból vagy azok területéről származnak;
c)
a madarak olyan engedélyezett telepekről származnak, amelyek megfelelnek a 4. cikkben megállapított feltételeknek;
d)
a madarakat szállításuk előtt 7-14 nappal negatív eredményű laboratóriumi vírusvizsgálatnak vetették alá madárinfluenza és Newcastle-betegség szempontjából;
e)
a madarak nem kaptak madárinfluenza elleni védőoltást;
f)
a madarakat olyan állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely megfelel a III. mellékletben meghatározott mintának (a továbbiakban: állat-egészségügyi bizonyítvány);
g)
a madarakat egyedileg megjelölt, varratmentesen zárt lábgyűrű vagy mikrochip segítségével egyedi azonosító szám alapján lehet azonosítani, a 865/2006/EK bizottsági rendelet (7) 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban;
h)
a g) pontban meghatározott lábgyűrű vagy mikrochip egyedi azonosító száma legalább az alábbiakat tartalmazza:
-
az azonosítást végző exportáló harmadik ország ISO kódja,
-
egyedi sorozatszám;
i)
a g) pontban meghatározott egyedi azonosító számot be kell jegyezni az állat-egészségügyi bizonyítványba;
j)
a madarakat olyan új tárolókban szállítják, amelyeket külsőleg az állat-egészségügyi bizonyítványon feltüntetett azonosító számmal megegyező azonosító szám egyedileg azonosít.
6. cikk
Engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások
Az engedélyezett karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak meg kell felelniük a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételeknek.
A tagállamok összeállítják és naprakészen tartják az engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások, valamint azok engedélyszámának jegyzékét és elérhetővé teszik azt a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság számára.
7. cikk
Madarak közvetlen szállítása az engedélyezett karanténlétesítményekbe és karanténállomásokra
Az állat-egészségügyi határállomástól a madarakat ketrecekben vagy ládákban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra szállítják.
A határállomástól a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való szállítás időtartama rendes körülmények között nem haladhatja meg a kilenc órát.
A szállításhoz használt járműveket az illetékes hatóság jogosulatlan felnyitás elleni pecséttel látja el.
8. cikk
Tanúsítvány
Az importőröknek vagy megbízottaiknak a karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy által aláírt, a belépés szerinti tagállam valamely hivatalos nyelvén kiállított írásos tanúsítványt kell benyújtaniuk, amely igazolja, hogy a madarakat a karanténlétesítmény fogadja.
A tanúsítvány:
a)
egyértelműen feltünteti a karanténlétesítmény vagy karanténállomás nevét, címét és engedélyszámát;
b)
a tanúsítványt az állat-egészségügyi határállomásra a szállítmány érkezése előtt e-mailben vagy faxon juttatják el, vagy az importőr, illetve megbízottja bemutatja azt a határállomásnál, mielőtt a madarakat az állat-egészségügyi határállomásról kiengedik.
9. cikk
Madarak szállítása az Unió területén
Ha az Unióba a madarak nem a rendeltetés helye szerinti tagállam területén lépnek be, minden lehetséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szállítmány eljusson a rendeltetés helye szerinti tagállamba.
10. cikk
A madarak szállításának ellenőrzése
(1) Ha az uniós jogszabályok előírják a madaraknak az állat-egészségügyi határállomástól a rendeltetés helye szerinti engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő szállításának ellenőrzését, a következő információk cseréjére kerül sor:
a)
az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős illetékes hatóságot a madarak származási és rendeletési helyéről;
b)
a rendeltetési hely szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő egy munkanapon belül e-mailben vagy faxon értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvost arról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére;
c)
a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő három munkanapon belül értesíti az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvost, aki értesítette őt a szállítmány elindulásáról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére.
(2) Ha az állat-egészségügyi határállomásért felelős illetékes hatóság megerősítést kap arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett karanténlétesítmény vagy karanténállomás számára bejelentett maradak nem érkeztek meg rendeltetési helyükre három munkanappal a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való becsült megérkezését követően, az illetékes hatóság meghozza a szükséges intézkedéseket a szállítmányért felelős személlyel szemben.
11. cikk
A karanténra vonatkozó rendelkezések
(1) A madarakat legalább 30 napon át elkülönítve kell tartani egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson (a továbbiakban: karantén).
(2) A hatósági állatorvosnak legalább az egyes szállítmányok karanténjának kezdetén és végén ellenőriznie kell a karantén körülményeit, beleértve a halálozási arány vizsgálatát, és az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében a madarak klinikai vizsgálatát.
Ha azonban a járványügyi helyzet úgy kívánja, a hatósági állatorvos gyakrabban végez ellenőrzéseket.
12. cikk
A karantén ideje alatt a szállítmánnyal kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzés, mintavétel és vizsgálat
(1) A madárinfluenzára és Newcastle-betegségre vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott ellenőrzést, mintavételt és vizsgálatot azután kell elvégezni, hogy a madarak megérkeznek a karanténba.
(2) Ha jelzőmadarak alkalmazására kerül sor, legalább 10 jelzőmadarat kell használni az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében.
(3) Az ellenőrzéshez, mintavételhez és vizsgálathoz használt jelzőmadaraknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:
a)
legalább háromhetesek, és kizárólag egyszer erre a célra használják őket;
b)
azonosítás céljából a lábra helyezett szalaggal vagy más nem eltávolítható azonosítóval vannak ellátva;
c)
nincsenek beoltva és a madárinfluenza, valamint a Newcastle-betegség tekintetében szeronegatívnak bizonyultak a karantén megkezdése előtti 14 napos időszakon belül;
d)
a madarak érkezése előtt az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás egységében az említett madarakkal közös légtérben, azokhoz a lehető legközelebb helyezték el őket, biztosítva, hogy a jelzőmadarak szoros kapcsolatban legyenek a karanténba helyezett madarak ürülékével.
13. cikk
Intézkedések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson járvány gyanúja esetén
(1) Ha az engedélyezett karanténlétesítményben a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:
a)
az illetékes hatóság az engedélyezett karanténlétesítményt hatósági felügyelet alá veszi;
b)
az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;
c)
a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténlétesítménybe, illetve hagyhatja el azt.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténlétesítményben a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:
a)
az engedélyezett karanténlétesítményben valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;
b)
az engedélyezett karanténlétesítményt kitakarítják és fertőtlenítik;
c)
a végleges takarítást és fertőtlenítést követő 21 napon belül nem érkeznek madarak az engedélyezett karanténlétesítménybe.
(3) Ha az engedélyezett karanténállomáson a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy a karanténállomás valamely egységében egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:
a)
az illetékes hatóság az engedélyezett karanténállomást hatósági felügyelet alá veszi;
b)
az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;
c)
a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténállomásra, illetve hagyhatja el azt.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténállomáson a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:
a)
az engedélyezett karanténállomás érintett egységében valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;
b)
az érintett egységet kitakarítják és fertőtlenítik;
c)
az alábbi mintákat veszik le:
i.
jelzőmadarak alkalmazása esetén az érintett egység végleges kitakarítását és fertőtlenítését követően legalább 21 nappal vehető minta a többi karanténegység jelzőmadaraitól az V. mellékletben meghatározott szerológiai vizsgálat céljából; vagy
ii.
ha jelzőmadarak alkalmazására nem került sor, a végleges kitakarítást és fertőtlenítést követő 7-15 napon belül vehető minta a többi karanténegység madaraitól az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából;
d)
az engedélyezett karanténállomást egyetlen madár sem hagyhatja el mindaddig, amíg a c) pontban meghatározott mintavétel negatív eredményei megerősítést nem nyertek.
(5) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján hozott intézkedésekről.
14. cikk
Az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség pozitív eredményéhez kapcsolódó eltérések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson
(1) Ha a karantén ideje alatt egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár esetében kimutatják, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, az illetékes hatóság kockázatértékelés alapján eltérést tehet lehetővé a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedésektől, amennyiben az eltérés nem veszélyezteti a járvánnyal szembeni védekezést (a továbbiakban: eltérés).
A tagállamok minden ilyen eltérésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(2) Ha a hatósági állatorvos megvizsgálja az eltérést kapott engedélyezett karanténlétesítményt vagy karanténállomást, és bebizonyosodik, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, a (3)-(7) bekezdésben meghatározott intézkedések szerint kell eljárni.
A tagállamok minden ilyen intézkedésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(3) Ha az alacsony patogenitású madárinfluenza jelenléte megerősítést nyer, a diagnosztikai kézikönyvben szereplő szabványos minta helyett a következő mintákat kell levenni laboratóriumi vizsgálat céljából az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében, 21 nappal az alacsony patogenitású madárinfluenza utolsó pozitív eredménye után és 21 naponként:
a)
valamennyi elhullott jelzőmadárból vagy más, a mintavétel idején jelen lévő madárból származó minták;
b)
légcső-/garat- és kloákaváladék-minták legalább 60 madárból vagy amennyiben kevesebb mint 60 madár van az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységében minden madárból; vagy pedig ha a madár kistermetű, egzotikus és olyan, amelyhez nem szoktak kézzel hozzányúlni, illetve amelynek kézben tartása veszélyes lehet az emberre, friss bélsármintát kell gyűjteni; az ilyen minták vétele és laboratóriumi vizsgálata mindaddig folytatódik, amíg két olyan egymást követő, negatív laboratóriumi eredményt nem kapnak, amely között legalább 21 nap telt el.
A kockázatértékelés eredményei alapján azonban az illetékes hatóság eltérést engedélyezhet az e bekezdésben meghatározott mintamérettől.
(4) Newcastle-betegség pozitív eredménye esetén az illetékes hatóság csak akkor engedélyezhet eltérést, ha a betegség utolsó előfordulásából adódó elhullást vagy klinikai felépülést követő 30 napon belül az V. melléklet 1. és 2. pontjával összhangban, a meghatározott időtartamra való hivatkozás figyelmen kívül hagyásával, negatív eredményű mintavételt végeztek.
(5) A madarak karanténban maradnak legalább mindaddig, amíg a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak véget nem ér.
(6) Az engedélyezett karanténlétesítményt vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységét kiürítése után ki kell takarítani, és fertőtleníteni kell. Bármely anyagot vagy hulladékot, amely szennyeződhetett, valamint a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak során felhalmozódott hulladékot úgy kell eltávolítani, hogy biztosítva legyen a patogén terjedésének megakadályozása, és úgy kell megsemmisíteni, hogy garantálva legyen az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség jelenlévő vírusának megsemmisítése.
(7) Az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson az újratelepítés nem történhet meg a (6) bekezdésben meghatározott végső takarítás és fertőtlenítés befejezését követő 21 napos időszakban.
15. cikk
Intézkedések Chlamydiosis gyanúja esetén
Ha az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a karantén időtartama során felmerül a gyanú vagy megállapítást nyer, hogy a papagájalakúak Chlamydophila psittacival fertőzöttek, a szállítmány összes madarát egy, az illetékes hatóság által engedélyezett módszerrel kell kezelni, a karantén időtartamát pedig az utolsó feljegyzett esetet követő legalább két hónappal meg kell hosszabbítani.
16. cikk
A karantén feloldása
Engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a madarak csak a hatósági állatorvos írásos engedélyével hagyhatják el a karantént.
17. cikk
Értesítések és jelentési követelmények
(1) A tagállamok 24 órán belül értesítik a Bizottságot az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson felfedezett madárinfluenza vagy Newcastle-betegségről.
(2) A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról:
a)
az engedélyezett karanténlétesítményeken vagy karanténállomásokon keresztül importált madarak száma fajonként és származási hely szerinti engedélyezett telepenként;
b)
az állat-egészségügyi eljárás keretében az importált madarak halálozási arányára vonatkozó információ a származási országban a karanténidőszak végéig;
c)
a madárinfluenza, Newcastle-betegség és Chlamydophila psittaci előfordulásának száma az engedélyezett karanténlétesítményekben vagy karanténállomásokon.
18. cikk
A karanténnal kapcsolatos költségek
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, a karanténnal összefüggő minden költséget az importőr visel.
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 318/2007/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 7-én.