РЕГЛАМЕНТ (EC) № 43/2014 НА СЪВЕТА
от 20 януари 2014 година
за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2014 година, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Член 43, параграф 3 от Договора предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов.
(2)
В Регламент (ЕО) № 1380/2013 (1) на Европейския парламент и на Съвета се изисква приемането на мерки за опазване, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, включително, когато е целесъобразно, докладите, изготвени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР).
(3)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително някои функционално свързани с това условия, когато това е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигуряват на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки рибен запас или риболовна зона, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, формулирани в Регламент (ЕС) № 1380/2013.
(4)
Общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните регионални консултативни съвети.
(5)
По отношение на рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от южна мерлуза и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от морска писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, съдържащи се в регламенти (ЕО) № 2166/2005 (2), (ЕО) № 509/2007 (3), (ЕО) № 676/2007 (4), (ЕО) № 1300/2008 (5), (ЕО) № 1342/2008 (6) („план за атлантическата треска“) и (ЕО) № 302/2009 (7).
По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета (8)) и морски език в Бискайския залив (Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета (9)) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати, поради което е целесъобразно да се следват научните становища, така че - в зависимост от случая - ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища.
(6)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(7)
В съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета (10) следва да бъдат определени запасите, които са предмет на различните мерки, установени в посочения регламент.
(8)
Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е разпределен само на една държава членка, е целесъобразно тя да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(9)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2014 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета (11).
(10)
Предвид най-актуалните научни становища на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(11)
При определени видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов.
(12)
Използването на възможностите за риболов на кораби на Съюза, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 (12), и по-специално на членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, които държавите членки да използват при изпращане до Комисията на данни относно разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(13)
За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов, тоест. система, при която целият улов се разтоварва на брега и се приспада от квотите с цел да се избегнат изхвърлянията и породеното от тях разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам - и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. За да се постигне рационално управление на изхвърляния улов напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, следва съответно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“). Това ще позволи подробното регистриране както на съхранената, така и на изхвърлената част на улова. Система, при която хора на борда извършват наблюдение в реално време, би била по-неефективна, по-скъпа и по-ненадеждна. Поради това използването на CCTV системи в момента е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов. При използването на такива системи следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (13).
(14)
С цел да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване на брега, да се приспадат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от страна на неучастващите кораби няма да се увеличат.
(15)
През ноември 2013 г НТИКР даде положителна оценка на плана за управление и възстановяване, предложен от Пелагичния регионален консултативен съвет (PELRAC) за запасите от херинга в зони VIaS, VIIb and VIIc на ICES. Разпределението на тези запаси херинга съвпада с това на запасите в съседната зона на север в зона на смесване, разположена между 56° с.ш. и 57° 30′ с.ш. в зона VIa на ICES. С цел да се осигури точната оценка на тези два запаса във връзка с опазването им и с цел контрол върху причинената от риболовни дейности смъртност за всеки от тях е необходимо да се изключи всякакъв улов в зоната на смесване.
(16)
Съгласно становището на ICES е целесъобразно да се запази и преразгледа системата за управление на запасите от пясъчница във водите на Съюза от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. Имайки предвид, че научното становище на ICES се очаква едва през февруари 2014 г., е подходящо ОДУ и квотите временно да се определят на нулево равнище до обявяването на това становище.
(17)
Тъй като няма научни доказателства, че зоните на ОДУ за сребриста сайда съответстват на различни биологични запаси, и тъй като разпространението на този вид е непрекъснато от северно от Британските острови до южно от Иберийския полуостров, за да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов, е уместно да се позволи прилагането на гъвкав режим между някои от тези зони на ОДУ. В същия дух е подходящо да се разреши прилагането на по-гъвкав режим между някои зони за управление по отношение на определени запаси, чието разпределение обхваща няколко зони за управление и когато става дума за едни и същи биологични запаси.
(18)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (14), Фарьорските острови (15) и Исландия (16) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Норвегия и Фарьорските острови по договореностите за 2014 г. не са приключили. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2014 г., подходящо е да се установят на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, подлежащи на тези договорености. Приключването на консултациите с Исландия по договореностите за 2014 г., свързани с риболова, се оказа невъзможно. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола в областта на рибарството с Гренландия (17), Съвместният комитет определи конкретното равнище на риболовни възможности, налични за Съюза във водите на Гренландия за 2014 г.
(19)
На годишното си заседание през 2013 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие удължаване с една година на съществуващите ОДУ и квоти за червен тон и потвърди ОДУ и квотите за северноатлантическа риба меч, южноатлантическа риба меч и северноатлантически бял тон на сегашните равнища за периода 2014-2016 г. В резултат на това квотата на Съюза за тези запаси остава непроменена в сравнение с 2013 г. ОДУ за южноатлантически бял тон също запази сегашното си равнище за периода 2014-2016 г., но индивидуалните квоти на договарящите се страни, в т.ч. Съюза, бяха леко намалени, за да се отпусне квота на друга договаряща се страна. Тези мерки следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(20)
Вследствие на присъединяването на Република Хърватия към Европейския съюз през юли 2013 г. в настоящия регламент се включват разпоредби относно възможностите за риболов за Хърватия.
(21)
На своето годишно заседание през 2013 г. страните на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(22)
На своето годишно заседание през 2013 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) прие резолюция, насочена към опазването на океанската дългокрила акула и приложима към риболовните кораби от списъка на IOTC на получилите разрешение кораби, с която, под формата на временна контролна мярка, се забранява задържането на борда, трансбордирането, разтоварването на суша или съхранението на части или цели трупове на океанска дългокрила акула. В резолюцията се предвижда изключение по отношение на непромишления риболов, и по-конкретно за риболовните кораби, извършващи риболовни дейности в изключителните икономически зони на държавите членки, под чието знаме плават.
(23)
Второто годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO) ще се проведе на 27-31 януари 2014 г. До провеждането на годишното заседание е подходящо да се продължи временно прилагането на действащите мерки и ОДУ за сафрид от вида Trachurus murphyi в зоната на Конвенцията SPRFMO да бъде временно установен на равнището от 2013 г.
(24)
На своето 84-то годишно заседание през 2013 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на жълтоперия тунец, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава.
(25)
На годишното си заседание през 2013 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие препоръка за нов двугодишен ОДУ за патагонски кликач и западноафрикански джерион за 2014 и 2015 г., като ОДУ за атлантически големоглав и берикс, определен за 2013 и 2014 г. на годишното заседание през 2012 г., остана в сила. Приложимите понастоящем мерки относно разпределянето на риболовни възможности, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(26)
На десетото си годишно заседание през 2013 г. Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) измени своите мерки относно възможностите за риболов, като определи общ брой дни, в които може да се извършва риболов в открито море, и като адаптира затварянето на зони за риболов с устройства за събиране на риба (УСР). Преразглеждането на мярката за риболова с УСР налага Съюзът, като договаряща се страна по WCPFC, да вземе решение по един от наличните два варианта - да потвърди действащия срок на затваряне на зони за риболов с УСР или да избере намаляване на броя на УСР. До вземането на това решение приложимото понастоящем затваряне, прието от WCFPC, следва да продължи да се прилага в законодателството на Съюза.
(27)
На годишното си заседание през 2013 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(28)
На своето 35-о годишно заседание през 2013 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2014 г. за някои запаси в подзони 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие процедура за увеличаване през 2014 г. на ОДУ за бяла мерлуза в участък 3NO на NAFO, ако бъдат изпълнени определени условия, свързани със състоянието на запаса. Договаряща страна по NAFO може да уведоми изпълнителния секретар на NAFO, че в подучастък 3NO на NAFO е бил наблюдаван по-висок от нормалния улов на единица усилие от запаса от бяла мерлуза. Ако определеното за 2014 г. увеличение на ОДУ бъде потвърдено от положителен вот в рамките на NAFO, то следва да се въведе в правото на Съюза и да се увеличат квотите на съответните държави членки.
(29)
В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-специално, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR продължава от 1 декември до 30 ноември - поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2013 г. - е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(30)
В съответствие с декларацията на Съюза, чийто адресат е Боливарската република Венецуела относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Боливарска република Венецуела в изключителната икономическа зона край брега на Френска Гвиана (18), е необходимо да се определят възможностите за улов на снапер във води на Съюза, които се предоставят на Венецуела.
(31)
За да се осигурят еднакви условия за разрешаването на отделна държава членка да се ползва от системата за управление на разпределението на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия.
(32)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с предоставянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информация, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под знамето на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (19).
(33)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2014 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди конкретна дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(34)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на Съюза и за корабите на Съюза в определени води извън Съюза
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2014 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2015 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2014 г. до 31 януари 2015 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2013 г. до 30 ноември 2014 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR;
г)
възможностите за риболов за периодите, посочени в член 32, за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC за 2014 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2015 г.
3. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на двустранните риболовни споразумения с Норвегия и Фарьорските острови, в очакване на консултациите по договореностите за 2014 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните плавателни съдове:
а)
кораби на Съюза;
б)
кораби на трети държави във водите на Съюза.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на Съюза“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на Съюза“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
г)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
д)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството от всеки рибен запас, което може да се улови и разтовари на суша всяка година;
е)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава членка;
ж)
„аналитични оценки“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов;
з)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (20);
и)
„регистър на риболовния флот на Съюза“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 24, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
й)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (21);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
д)
„залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета (22);
ж)
„зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета (23);
з)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (24);
и)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (25);
й)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (26);
к)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. („Конвенцията от Антигуа“) (27);
л)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (28);
м)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (29) и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
н)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (30);
о)
„открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море;
п)
„зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници:
-
150° з.д.,
-
130° з.д.,
-
4° ю.ш.,
-
50° ю.ш.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА СЪЮЗА
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределяне
1. ОДУ за корабите на Съюза във водите на Съюза или в определени води извън Съюза и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на Съюза се разрешава улов в рамките на посочения в приложение I ОДУ във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 от настоящия регламент и в приложение III към него, както и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (31) и разпоредбите по прилагането му.
3. За целите на специалното условие, посочено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на Съюза от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ.
Член 6
ОДУ, който се определя от държавите членки
1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия:
а)
отговаря на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; и
б)
води до:
i)
експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност;
ii)
експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни.
3. Не по-късно от 15 март 2014 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация:
а)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ;
в)
подробности относно степента, в която приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под знамето на държава членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на Съюза, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2014 г. до 31 януари 2015 г. се прилагат следните мерки, свързани с риболовното усилие:
а)
приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на Съюза от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. По отношение на гренландската камбала се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (32), с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията по посочения член.
2 Държавите членки гарантират, че за 2014 г. равнищата на риболовно усилие, измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишават 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
a)
размените, извършени съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
приспаданията и преразпределенията, извършени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
в)
преразпределенията, извършени съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
г)
разтоварването на брега на допълнителни количества, разрешено съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
количествата, удържани съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
е)
приспаданията, извършени съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
ж)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 20 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Закрит риболовен сезон
1. В периода от 1 май до 31 май 2014 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, морски лисици, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула.
За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39 600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53 830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07 500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38 800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. В периодите от 1 януари до 31 март 2014 г. и от 1 август до 31 декември 2014 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото, по-малък от 16 mm, в участъци IIa и IIIa на ICES и подзона IV на ICES.
Забраната, посочена в първата алинея, се прилага и за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на Съюза от подзона IV на ICES, освен ако е посочено друго.
Член 12
Забрани
1. На корабите на Съюза се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
a)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато в приложение IА е предвидено друго;
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видове скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида (Мanta birostris) във всички води.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
Член 14
Допълнително разпределение
1. Дадена държава членка може да предостави допълнително разпределение на определени запаси на плаващите под нейно знаме кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на тази държава членка.
Член 15
Условия за допълнително разпределение
1. По отношение на допълнителното разпределение, посочено в член 14, се прилагат следните условия:
a)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“), за да записва всички дейности по риболова и преработката на борда;
б)
допълнителното разпределение, предоставено на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не може да превишава никое от следните ограничения:
i)
75 % от оценените от съответната държава членка изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение;
ii)
30 % от индивидуалното разпределение на кораба преди неговото участие в опитите;
в)
целият улов на кораба от запаса, за който е предоставено допълнителното разпределение, включително рибата, която е под минималния размер за разтоварване на сушата, както е определено в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98 (33) се приспада от индивидуалното разпределение на кораба, получено от всяко допълнително разпределение, отпуснато съгласно член 14.
г)
щом индивидуалното разпределение за всеки запас, за който са предоставени допълнително разпределени квоти, бъде напълно изчерпано от кораба, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ;
д)
за запасите, за които може да бъде използван настоящият член, държавите членки могат да позволяват прехвърляния на индивидуално разпределение или на част от него от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават.
2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под свое знаме допълнително разпределение, превишаващо 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораб, към който спада отделният кораб, получил допълнителното разпределение, при условие че:
a)
степента на очакваните изхвърляния за съответния вид кораб е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораб е от значение за оценяване на потенциала на CCTV системата за целите на контрола;
в)
не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, осъществени от всички кораби, участващи в опитите.
3. Преди да предостави допълнителното разпределение, посочено в член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация:
a)
списъка на корабите под нейно знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на съоръженията, използвани от тези кораби;
г)
приблизително оценените количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите;
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2013 г. от корабите, участващи в опитите.
Член 16
Обработване на лични данни
Доколкото записите, получени в съответствие с член 15, параграф 1, буква а) включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива.
Член 17
Оттегляне на допълнително разпределение
Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в член 15 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2014 г.
Член 18
Научен преглед на оценките относно изхвърлянията
Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи за преглед на научен консултативен орган своята оценка относно изхвърлянията по видове кораби, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 15, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такива изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това.
ГЛАВА III
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 19
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на Съюза, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато въз основа на член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III, не се надвишава.
ГЛАВА IV
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 20
Прехвърляне и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („съответната държава членка“) може да обсъди с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от съответната държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията незабавно обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти със съответната договаряща страна по РОУР. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределение не променя съществуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 21
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на Съюза с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на Съюза за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на Съюза, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 22
Любителски и спортен риболов
Държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 24
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там.
2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там.
Член 25
Проучвателен риболов
1. През 2014 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2014 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 26
Улов на крил през риболовния сезон 2014-2015 г.
1. Единствено държавите членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2014-2015 г. Ако някоя от тези държави членки възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява за намерението си, не по-късно от 1 юни 2014 г. секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, както и Комисията, като използва формата, предвиден в приложение V, част В.
2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил.
3. Държава членка, възнамеряваща да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомява единствено относно намерението си по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под нейно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под знамето на съответната държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради основателни причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
a)
всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), в това число информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 27
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени на IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове.
Член 28
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на океанска дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в изключителни икономически зони (ИИЗ) на държавата членка, под чието знаме плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление.
3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 29
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2014 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона.
Член 30
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 29, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища (когато такива данни са налични).
Член 31
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов:
a)
до средното равнище на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 32
Риболовна дейност с мрежа гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежа гъргър, се забранява:
a)
от 29 юли до 28 септември 2014 г. или от 18 ноември 2014 г. до 18 януари 2015 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
150° з.д.,
-
40° с.ш.,
-
40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2014 г. в зоната, определена от следните граници:
-
96° з.д.,
-
110° з.д.,
-
4° с.ш.,
-
3° ю. ш.
2. Преди 1 април 2014 г. заинтересованите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежа гъргър на заинтересованите държави членки преустановяват риболова с мрежа гъргър в зоните по параграф 1.
3. Корабите с мрежа гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен жълтопер тунец, големоок тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
a)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Екземплярите се пускат незабавно в морето от операторите на кораба, които освен това:
a)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Най-късно до 31 януари 2014 г. държавите членки предават тази информация на Комисията.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 33
Забрана за риболов на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
дълбоководни акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 34
Изисквания относно риболовните дейности, насочени към големоокия тон, жълтоперия тунец, ивичестия тон и южнотихоокеанския бял тон
1. Държавите членки гарантират, че броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежа гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., не надвишава 403 дни.
2. Корабите на Съюза не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш.
Член 35
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежа гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2014 г. и 24:00 ч. на 31 октомври 2014 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежа гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
a)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежа гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, жълтопер тунец и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
a)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 36
Зона на припокриване между IATTC и WCPFC
1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 34-37, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п).
2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, както и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 32, параграф 1, буква а) и параграфи 2-6, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п).
Член 37
Ограничения за броя на корабите на Съюза с разрешения за улов на риба меч
Максималният брой кораби на Съюза с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 38
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА СЪЮЗА
Член 39
ОДУ
На риболовните кораби под знамето на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на Съюза в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 40
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на Съюза, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 41
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове:
a)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на Съюза;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза;
в)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видове скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на Съюза;
е)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно член 30 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 43
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Независимо от това това член 8 се прилага от 1 февруари 2014 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов, посочени в членове 24, 25 и 26 и приложения IД и V, за зоната на Конвенцията CCAMLR се прилагат, считано от определените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 януари 2014 година.
A TANÁCS 43/2014/EU RENDELETE
(2014. január 20.)
egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.
(2)
A 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között - amennyiben releváns - a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni.
(3)
A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve - adott esetben - bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi halállomány, illetve halászat tekintetében, valamint kellően figyelembe véve a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit.
(4)
A teljes kifogható mennyiségeket (TAC) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni, egymáshoz viszonyítottan méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra.
(5)
Többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a szürke tőkehal déli állományai, a norvég homár állományai, a La Manche csatorna nyugati részén élő közönséges nyelvhal, az Északi-tengerben élő sima lepényhal és a közönséges nyelvhal, a Skóciától nyugatra fekvő területeken előforduló hering, valamint a Kattegatban, a Skóciától nyugatra fekvő területeken, az Ír-tengerben, az Északi-tengerben, a Skagerrakban és a La Manche csatorna keleti részén élő közönséges tőkehal, valamint az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben előforduló kékúszójú tonhal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket a következő jogi aktusokban: 2166/2005/EK (2); 509/2007/EK (3); 676/2007/EK (4); 1300/2008/EK (5); az 1342/2008/EK (6) (tőkehal-gazdálkodási terv) és a 302/2009/EK tanácsi rendeletben (7) megállapított szabályok szerint kell meghatározni.
Ami viszont a szürke tőkehal északi állományát (811/2004/EK tanácsi rendelet (8)) és a Vizcayai-öböl nyelvhalállományát illeti (388/2006/EK tanácsi rendelet (9)), a vonatkozó helyreállítási és gazdálkodási tervekben előírt minimumcélokat sikerült megvalósítani, ezért helyénvaló követni a tudományos szakvélemény iránymutatását azért, hogy - esettől függően - elérhetők vagy szinten tarthatók legyenek a maximális fenntartható hozamnak megfelelő TAC-értékek.
(6)
Azon állományok vonatkozásában, amelyekről nem áll rendelkezésre elegendő vagy megbízható adat az állományméret becsléséhez, a gazdálkodási intézkedések során és a teljes kifogható mennyiségek szintjeinek megállapításakor az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítést kell követni, az állományspecifikus tényezők számításba vételével, ideértve különösen az állomány tendenciáiról rendelkezésre álló információkat és a vegyes halászattal kapcsolatos megfontolásokat is.
(7)
A847/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkével összhangban azonosítani kell azokat az állományokat, amelyekre az abban említett különböző intézkedések vonatkoznak.
(8)
Amennyiben egy adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az említett teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a szóban forgó teljes kifogható mennyiség meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el.
(9)
A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, a 676/2007/EK rendelet 9. cikkével, az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével, valamint a 302/2009/EK rendelet 5. és 9. cikkével összhangban meg kell határozni a 2014. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határértékeit, a 754/2009/EK tanácsi rendeletet (11) is figyelembe véve.
(10)
Figyelembe véve a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által kibocsátott legutóbbi tudományos szakvéleményt és összhangban az északkelet-atlanti halászatról szóló egyezmény (NEAFC) keretében létrejött nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, egyes mélytengeri fajok esetében korlátozni kell a halászati erőkifejtést.
(11)
Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben meg kell vonni.
(12)
Az e rendeletben meghatározott, az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (12) és különösen az említett rendeletnek a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló 33. és 34. cikkének hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.
(13)
Bizonyos teljes kifogható mennyiségek esetében a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat osszanak ki. Ezek a próbák a fogási kvótarendszer, vagyis egy olyan rendszer tesztelésére irányulnak, amelynek keretében az összes fogást ki kell rakodni és a kvótákból le kell vonni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a visszadobás gyakorlata és a visszadobott - egyébként felhasználható - halak elpocsékolása. A halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a halak mint közjavak hosszú távú fenntarthatósága szempontjából, és ezáltal a közös halászati politika célkitűzéseire nézve is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzést teremtenek a halászok számára ahhoz, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A visszadobások ésszerű kezelése érdekében a halászatot teljes körűen kell dokumentálni, vagyis nemcsak a kirakodott fogásokat kell nyomon követni, hanem a tengeren végzett összes műveletet. A tagállamok általi további kvótakiosztás feltételei között ezért szerepelnie kell az arra vonatkozó kötelezettségnek is, hogy a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működjenek (a továbbiakban együtt: CCTV-rendszer). Ez lehetővé teszi a fogás megtartott és visszadobott részeinek pontos nyilvántartását. A fedélzeten valós időben dolgozó megfigyelők alkalmazásán alapuló rendszer kevésbé eredményes, költségesebb és kevésbé megbízható lenne. Következésképpen a CCTV-rendszerek használata jelenleg előfeltétele a visszadobás-csökkentésre irányuló olyan programok megvalósításának, mint amilyen például a teljes körűen dokumentált halászat. Az ilyen rendszerek használata során be kell tartani a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) követelményeit.
(14)
Annak biztosítására, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbák keretében hatékonyan értékelhető legyen, hogy mennyiben alkalmasak a fogási kvótarendszerek az érintett állományok abszolút halászati mortalitásának visszaszorítására, elengedhetetlen, hogy a próbák során fogott valamennyi halat - beleértve a legkisebb kirakodási méret alatti halakat is - levonják a halászatban részt vevő hajó teljes kvótájából, és az adott hajó beszüntesse halászati műveleteit, amint teljes mértékben felhasználta e kvótáját. Célszerű lehetővé tenni továbbá a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók és az ilyen próbákban részt nem vevő hajók közötti kvótaátadást, feltéve hogy a próbákban részt nem vevő hajók által visszadobott halak mennyisége bizonyítható módon nem növekszik.
(15)
A HTMGB 2013 novemberében pozitívan értékelte a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó regionális tanácsadó testület (PELRAC) által az ICES VIaS, VIIb és VIIc övezet heringállományára vonatkozóan javasolt helyreállítási gazdálkodási tervet. Ezen heringállomány eloszlása átfedést mutat az északi szomszédos állomány eloszlásával az ICES VIa területén az é. sz. 56° és az é. sz. 57° 30′ között elhelyezkedő keveredési zónában. E két állomány védettségi állapotának helyes felmérése érdekében, illetve az azokat sújtó halászati mortalitás ellenőrzése céljából a keveredési zónában végzett fogásokat figyelmen kívül kell hagyni.
(16)
Az ICES szakvéleménye alapján helyénvaló fenntartani és felülvizsgálni a homoki angolnára vonatkozó gazdálkodási rendszert az ICES IIa és IIIa körzet, valamint az ICES IV alterület uniós vizein. Mivel az ICES tudományos szakvéleménye majd csak 2014 februárjára várható, e vélemény kiadásáig a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat célszerű ideiglenesen zéróban megállapítani.
(17)
Mivel tudományosan nem bizonyított, hogy a sávos tőkehalra vonatkozó TAC-területek egymástól elkülöníthető biológiai állományoknak felelnek meg, és mivel e faj eloszlása a Brit-szigetek északi részétől az Ibériai-félsziget déli részéig egyenletes, a halászati lehetőségek teljes körű kiaknázásának biztosítása érdekében egyes TAC-területek között célszerű rugalmas rendszert alkalmazni. Hasonlóképpen célszerű rugalmasabb rendszert alkalmazni egyes gazdálkodási területek között az olyan állományok tekintetében, amelyek eloszlása több gazdálkodási területre is kiterjed, valamint az ugyanazon biológiai állományok tekintetében.
(18)
A Norvégiával (14), a Feröer szigetekkel (15) és Izlanddal (16) fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban, illetve jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban az Unió konzultációkat tartott a halászati jogokról az említett partnerekkel. A 2014-re vonatkozó szabályokról Norvégiával és a Feröer szigetekkel folytatott konzultációk még nem zárultak le. Az Unió halászati tevékenységeinek félbeszakadását elkerülendő, és egyúttal az e szabályok 2014 elején történő megállapításához szükséges rugalmasság biztosítása érdekében célszerű átmeneti jelleggel meghatározni az ezen szabályok hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó halászati lehetőségeket. Nem vált lehetségessé a 2014-re vonatkozó szabályokkal kapcsolatos konzultációk lezárása Izlanddal. A Grönlanddal (17) fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásban és jegyzőkönyvben biztosított eljárással összhangban a vegyes bizottság megállapította az uniós hajók által a grönlandi vizeken 2014-ben kiaknázható halászati lehetőségeket.
(19)
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2013. évi éves ülésén elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó jelenlegi TAC és kvóták egy évvel való meghosszabbítását, valamint megerősítette az észak-atlanti kardhalra, a dél-atlanti kardhalra és az észak-atlanti germonra vonatkozó TAC-ok és kvóták jelenleg érvényes szintjét a 2014-2016 közötti időszakra is. Ennek eredményeként ezen állományok uniós kvótája a 2013-as kvótákkal megegyező marad. Noha a dél-atlanti germonra érvényes TAC jelenlegi szintje is megmarad 2014-2016-ben, a szerződő felek, így az Unió egyéni kvótái kis mértékben csökkentek egy új szerződő fél kvótájának biztosítása érdekében. Ezeket az intézkedéseket az Unió jogában végre kell hajtani.
(20)
Mivel a Horvát Köztársaság 2013. júliusában csatlakozott az Európai Unióhoz, a Horvátország halászati lehetőségeiről szóló rendelkezések e rendelet részét képezik.
(21)
Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) tagjai elfogadták mind a célfajokra, mind a járulékos fogásként kifogott fajokra vonatkozó fogási korlátozásokat. Ezeket az intézkedéseket az Unió jogában végre kell hajtani.
(22)
2013-as éves ülésén az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) a fehérorrú cápa védelme érdekében elfogadott egy, az IOTC által jóváhagyott hajók lajstromában szereplő hajókra vonatkozó határozatot, amely átmeneti kísérleti intézkedésként megtiltja a fehérorrú cápa kifogott egyedeinek - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten való tárolását, az átrakodását, a kirakodását és a raktározását. A határozat kivételt állapít meg a kisüzemi halászatot folytatókra, nevezetesen az olyan halászhajókra vonatkozóan, amelyek a lobogójuk szerinti tagállam kizárólagos gazdasági övezetében halásznak.
(23)
A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) második éves ülésére 2014. január 27. és 31. között kerül sor. Indokolt, hogy az éves ülésig a jelenlegi intézkedések ideiglenesen érvényben maradjanak, továbbá hogy a kék fattyúmakrélára vonatkozó TAC az SPRFMO egyezményi területen ideiglenesen a 2013-asnak megfelelő szinten kerüljön meghatározásra.
(24)
Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) 2013 során megtartott 84. éves ülésén fenntartotta a sárgaúszójú tonhalra, a nagyszemű tonhalra és a bonitóra vonatkozó állományvédelmi intézkedéseket. Az IATTC továbbá a fehérorrú cápák védelméről szóló határozatának érvényességét is fenntartotta. Az említett intézkedéseket az uniós jogban továbbra is végre kell hajtani.
(25)
A 2013-as éves ülésén a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) elfogadta a chilei tengeri sügérre és a mélytengeri vörös tarisznyarákokra 2014-re és 2015-re vonatkozó új féléves TAC-ról szóló ajánlást, az atlanti tükörhalra és a tízujjú nyálkásfejűhalakra 2013-ra és 2014-re vonatkozóan a 2012-es évi éves ülésen megállapított jelenlegi TAC pedig továbbra is hatályos. A halászati lehetőségek elosztásáról szóló, a SEAFO által elfogadott, jelenleg alkalmazandó intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba.
(26)
A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) 2013-as 10. éves ülése módosította a halászati lehetőségekre vonatkozó intézkedéseit: megállapította a nyílt tengeri halászattal tölthető napok maximális számát, valamint módosította a halak csoportosulását előidéző eszközökkel való halászat tilalmát. A halak csoportosulását előidéző eszközökkel való halászatra vonatkozó intézkedés felülvizsgálata értelmében az Uniónak mint a WCPFC szerződő felének választania kell azon két lehetőség közül, hogy vagy megerősíti a halak csoportosulását előidéző eszközökkel való halászat tilalmára vonatkozó jelenlegi időszakot, vagy pedig a halak csoportosulását előidéző eszközökkel való halászat eszközeinek csökkentését választja. E döntés meghozataláig a WCPFC által elfogadott, jelenleg alkalmazandó tilalomnak továbbra is hatályosnak kell maradnia az uniós jogban.
(27)
A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és gazdálkodásról szóló egyezmény 2013. évi éves ülésén a részes felek nem módosították a halászati lehetőségekre vonatkozó intézkedéseket. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba.
(28)
Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) a 2013-ban megtartott 35. éves ülésén bizonyos halászati lehetőségek elfogadásáról határozott 2014-re, a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület 1-4. alterületén előforduló egyes halállományokra vonatkozóan. Ebben az összefüggésben a NAFO eljárást fogadott el a NAFO 3NO alkörzet tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozóan 2014-re megállapított teljes kifogható mennyiség növelésére, amennyiben teljesülnek bizonyos, az állomány állapotához kapcsolódó feltételek. A NAFO bármely szerződő fele értesítheti a NAFO ügyvezető titkárát arról, ha az egységnyi erőkifejtésre jutó megszokott halfogásnál nagyobb fehérvillástőkehal-mennyiség került kihalászásra a NAFO 3NO alkörzetben. Ha a 2014-es évközi teljes kifogható mennyiség növelését a NAFO megszavazza, azt az uniós jogban végre kell hajtani és az érintett tagállamok kvótáját növelni kell.
(29)
Bizonyos nemzetközi intézkedéseket, amelyek az Unió számára halászati lehetőségeket állapítanak meg vagy az Unió halászati lehetőségeit korlátozzák, az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezetek az év végén fogadnak el, és azok e rendelet hatálybalépése előtt válnak alkalmazandóvá. Ennélfogva szükséges, hogy az említett intézkedéseket az uniós jogban végrehajtó rendelkezések visszamenőleges hatállyal kerüljenek megállapításra. Mivel a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati idény december 1-jétől a következő év november 30-áig tart, és így a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó egyes halászati lehetőségek, illetve tilalmak a 2013. december 1-jével kezdődő időszakra kerülnek meghatározásra, e rendelet megfelelő rendelkezéseit célszerű ettől az időponttól kezdődő hatállyal megállapítani. A visszamenőleges hatályú alkalmazás nem fogja sérteni a jogos elvárások elvét, mivel a CCAMLR-tagoknak tilos engedély nélkül halászniuk a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen.
(30)
Az Unió által a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak tett azon nyilatkozattal (18) összhangban, hogy halászati lehetőségeket biztosít az uniós vizeken a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő halászhajók számára Francia Guyana part menti kizárólagos gazdasági övezetében, meg kell határozni az uniós vizeken a csattogóhalak tekintetében Venezuela számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket.
(31)
Az arra vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében, hogy egyes tagállamok engedélyt kapjanak a halászati erőkifejtés mennyiségeinek kilowattnapok szerinti rendszerben történő szabályozására, a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni.
(32)
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni egyrészt többletnapoknak a halászati tevékenység végleges beszüntetése esetén, illetve fokozott tudományos megfigyelési program idejére történő engedélyezése tekintetében, másrészt azon táblázatok formátumának a meghatározása tekintetében, amelyek a tengeren töltött napoknak az ugyanazon tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók közötti átadására vonatkozó adatok összegyűjtésére és megküldésére szolgálnak. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek (19) megfelelően kell gyakorolni.
(33)
A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2014. február 1-jétől kell alkalmazni, valamint bizonyos, konkrét régiókra vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyek tekintetében külön alkalmazási időpontot kell megállapítani. A sürgősségre való tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.
(34)
A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal való teljes összhangban kell felhasználni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet az uniós vizeken, valamint bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeket határozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett halászati lehetőségek körébe a következők tartoznak:
a)
a 2014. évre és - amennyiben arról e rendelet rendelkezik - a 2015. évre szóló fogási korlátozások;
b)
a 2014. február 1-jétől2015. január 31-ig tartó időszakra vonatkozó halászati erőkifejtési korlátozások;
c)
a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő bizonyos állományokra a 2013. december 1. és 2014. november 30. közötti időszakban alkalmazandó halászati lehetőségek;
d)
a 32. cikkben meghatározott időszakok tekintetében az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény (IATTC) hatálya alá tartozó területen élő bizonyos állományokra vonatkozó 2014. évi és - amennyiben arról e rendelet rendelkezik - 2015. évi halászati lehetőségek.
(3) Ez a rendelet átmeneti halászati lehetőségeket is meghatároz a Norvégiával és a Feröer szigetekkel kötött kétoldalú halászati megállapodások hatálya alá tartozó egyes halállományok és állománycsoportok tekintetében, amelyek a 2014-re vonatkozó szabályokkal kapcsolatos konzultációk lezárultáig maradnak hatályban.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet az alábbi hajókra alkalmazandó:
a)
uniós hajók;
b)
az uniós vizeken tartózkodó harmadik országbeli hajók.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó;
b) „harmadik országbeli hajó”: harmadik ország lobogója alatt közlekedő és harmadik országban lajstromozott halászhajó;
c) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek, a Szerződés II. mellékletében felsorolt tengerentúli országokkal és területekkel szomszédos vizek kivételével;
d) „nemzetközi vizek”: az egyetlen állam felségterületéhez vagy joghatóságához sem tartozó vizek;
e) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;
f) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada;
g) „analitikai értékelések”: egy adott állomány alakulásának az állomány biológiai jellemzőin és kiaknázási mértékén alapuló mennyiségi értékelése, amely a tudományos vizsgálat szerint megfelelően jó minőségű ahhoz, hogy tudományos szakvéleményként szolgáljon a fogásokkal kapcsolatos jövőbeli lehetőségek mérlegelésénél;
h) „szembőség”: a halászhálóknak az 517/2008/EK bizottsági rendelettel (20) összhangban megállapított szembősége;
i) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: az 1380/2013/EU rendelet 24. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás;
j) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló;
4. cikk
Halászati övezetek
E rendelet alkalmazásában a következő övezet-meghatározásokat kell alkalmazni:
a) „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet (21) III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek;
b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt földrajzi terület;
c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, délen pedig Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshagétől Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt földrajzi terület;
d) „az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület:
-
é. sz. 53° 30’, ny. h. 15° 00’,
-
é. sz. 53° 30’, ny. h. 11° 00’,
-
é. sz. 51° 30’, ny. h. 11° 00’,
-
é. sz. 51° 30’, ny. h. 13° 00’,
-
é. sz. 51° 00’, ny. h. 13° 00’,
-
é. sz. 51° 00’, ny. h. 15° 00’,
-
é. sz. 53° 30’, ny. h. 15° 00’,
e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23′ 48″-től keletre eső része;
f) „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) II. mellékletében meghatározott földrajzi területek.
g) „NAFO-övezetek” (NAFO, Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet): a 217/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) III. mellékletében meghatározott földrajzi területek;
h) „a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (SEAFO, Délkelet-atlanti Halászati Szervezet): az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményben (24) meghatározott földrajzi terület;
i) „az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (ICCAT, az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság): az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményben (25) meghatározott földrajzi terület;
j) „a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (CCAMLR - az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság): a 601/2004/EK tanácsi rendelet (26) 2. cikkének a) pontjában meghatározott földrajzi terület;
k) „az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (IATTC, az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság): az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság megerősítéséről szóló egyezményben (27) (a továbbiakban: az antiguai egyezmény) meghatározott földrajzi terület;
l) „az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (IOTC, Indiai-óceáni Tonhalbizottság): az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló megállapodásban (28) meghatározott földrajzi terület;
m) „az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (SPRFMO, Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet): az é. sz. 10o-tól délre, a CCAMRL-egyezmény hatálya alá tartozó területtől északra, az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásban (29) (SIOFA) meghatározott, a SIOFA hatálya alá tartozó területektől keletre, és a dél-amerikai államok halászati joghatóságától nyugatra eső nyílt tengeri terület;
n) „a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (WCPFC, a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Egyezmény): a Csendes- óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményben (30) meghatározott földrajzi terület;
o) „a Bering-tenger nyílt tengeri része”: a Bering-tenger nyílt tengeri földrajzi területe, amely kívül esik a Bering-tenger partján fekvő államok parti tengerei szélességének méréséhez használt alapvonalaktól számított 200 tengeri mérföldes sávon;
p) „az IATTC és a WCPFC illetékességi területének közös része”: a következő vonalakkal határolt terület:
-
ny. h. 150°,
-
ny. h. 130°,
-
d. sz. 4°,
-
d. sz. 50°.
II. CÍM
AZ UNIÓS HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
5. cikk
A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk
(1) Az uniós vizeken, illetve a bizonyos, nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és - adott esetben - a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.
(2) Az uniós hajók számára az I. mellékletben megállapított teljes kifogható mennyiségek keretein belül engedélyezett a halászat a Feröer szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben, az e rendelet 14. cikkében és III. mellékletében, valamint az 1006/2008/EK rendeletben (31) és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott feltételre is figyelemmel.
(3) Az IA. mellékletben az ICES IIa, IIIa és IV övezet uniós vizeinek homokiangolna-állományára vonatkozóan megállapított különleges feltétel tekintetében a IID. mellékletben meghatározott gazdálkodási övezetek alkalmazandók.
6. cikk
A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségek
(1) Egyes halállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállam állapítja meg. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg.
(2) A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségeknek:
a)
összhangban kell lenniük a közös halászati politika elveivel és szabályaival, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint
b)
az alábbiakat kell eredményezniük:
i.
amennyiben az analitikai értékelések rendelkezésre állnak, 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel az állománynak a maximális fenntartható hozammal összhangban történő kiaknázása;
ii.
amennyiben az analitikai értékelések nem vagy csak hiányos formában állnak rendelkezésre, az állománynak a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítéssel összhangban álló kiaknázása.
(3) Minden érintett tagállam 2014. március 15-ig benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
az elfogadott teljes kifogható mennyiségek;
b)
az érintett tagállam által összegyűjtött és értékelt adatok, amelyeken az elfogadott teljes kifogható mennyiségek alapulnak;
c)
annak részletes bemutatása, hogy az elfogadott teljes kifogható mennyiségek miként felelnek meg a (2) bekezdésnek.
7. cikk
A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei
A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tarthatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:
a)
a fogásokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő hajók ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy
b)
a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.
8. cikk
A halászati erőkifejtés korlátozásai
A halászati erőkifejtés tekintetében 2014. február 1-jétől2015. január 31-ig a következő intézkedések alkalmazandók:
a)
a Kattegat területén, a Skagerrak területén, az ICES IIIa körzetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén, az ICES IV alterületen, az ICES VIa, VIIa és VIId körzetben, valamint az ICES IIa és Vb körzet uniós vizeiben előforduló egyes közönségestőkehal-, nyelvhal- és lepényhalállományokkal folytatott gazdálkodásra a IIA. melléklet alkalmazandó;
b)
a Cádizi-öböl kivételével az ICES VIIIc és IXa körzetben előforduló déli szürketőkehal és norvég homár állományainak helyreállítására a IIB. melléklet alkalmazandó;
c)
az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal folytatott gazdálkodásra a IIC. melléklet alkalmazandó.
9. cikk
A mélytengeri halászatra vonatkozó fogási és erőkifejtési korlátozások
(1) A 2347/2002/EK rendelet (32) 3. cikkének (1) bekezdése, amelynek értelmében a mélytengeri fajokra halászó hajóknak mélytengeri halászati engedéllyel kell rendelkezniük, alkalmazandó a grönlandi laposhalra. A grönlandi laposhal fogására, fedélzeten tartására, átrakására és kirakodására az adott cikkben említett feltételek vonatkoznak.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2014-ben a kikötőn kívül töltött, kilowattnapban mért halászati erőkifejtés szintjei a 2347/2002/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező hajók esetében ne haladják meg az érintett tagállam hajói által 2003-ban olyan utak során végzett átlagos éves halászati erőkifejtés 65 %-át, amikor a hajók mélytengeri halászati engedéllyel rendelkeztek, vagy a hivatkozott rendelet I. és II. mellékletében felsorolt mélytengeri fajokat fogtak ki. Ez a bekezdés kizárólag azokra a halászati utakra alkalmazandó, amelyek során 100 kg-ot meghaladó tömegű, aranylazactól eltérő mélytengeri fajhoz tartozó zsákmányt fogtak ki.
10. cikk
A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések
(1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:
a)
az 1380/2013/EK rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)
az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;
c)
az 1006/2008/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;
d)
a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;
e)
a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;
f)
az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.
g)
az e rendelet 20. cikke szerinti kvótaátadások és -cserék.
(2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra a 847/96/EK rendelet 3. cikke, az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra pedig az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke alkalmazandó.
11. cikk
Halászati tilalmi időszakok
(1) A Porcupine-pad térségében a 2014. május 1-jétőlmájus 31-ig tartó időszakban tilos az alábbi fajok halászata vagy fedélzeten tartása: közönséges tőkehal, rombuszhalak, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, fekete tőkehal, rájaalakúak, közönséges nyelvhal, norvég menyhal, kék menyhal, északi menyhal és tüskéscápa.
E bekezdés alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület:
Pont
Földrajzi szélesség
Földrajzi hosszúság
1.
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
2.
é. sz. 52° 40′
ny. h. 12° 30′
3.
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 39,600′
4.
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 56′
5.
é. sz. 52° 13,5′
ny. h. 13° 53,830′
6.
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 24′
7.
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 03′
8.
é. sz. 52° 10′
ny. h. 13° 25′
9.
é. sz. 52° 32′
ny. h. 13° 07,500′
10.
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 55′
11.
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 43′
12.
é. sz. 52° 38,800′
ny. h. 12° 37′
13.
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 23′
14.
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
Az első albekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül történő, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó áthaladást az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni.
(2) 2014. január 1. és március 31., valamint 2014. augusztus 1. és december 31. között tilos 16 mm-nél kisebb szembőségű fenékvonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott hálóval homoki angolnákra irányuló kereskedelmi halászatot folytatni az ICES IIa és IIIa körzetben és az ICES IV alterületen.
Az (1) bekezdésben előírt tilalom azokra a harmadik országbeli hajókra is vonatkozik, amelyek - eltérő rendelkezés hiányában - engedéllyel rendelkeznek az ICES IV alterület uniós vizein folytatott homokiangolna-halászatra.
12. cikk
Tilalmak
(1) Az uniós hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten tartása, átrakása vagy kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) valamennyi vízterületen;
b)
heringcápa (Lamna nasus) valamennyi vízterületen, azon vizek kivételével, amelyek tekintetében az IA. melléklet ettől eltérő módon rendelkezik;
c)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken;
d)
a sima rája (Dipturus batis) mindkét faja (Dipturus vö. flossada és Dipturus vö. intermedia) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
e)
cifra rája (Raja undulata) az ICES VI, IX és X alterület uniós vizein és fehér rája (Raja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
f)
fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein;
g)
atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
13. cikk
Adatküldés
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a kihalászott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat kötelesek használni.
II. FEJEZET
Kiegészítő kvóták a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára
14. cikk
Kiegészítő kvóták
(1) Egyes állományok tekintetében a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat oszthatnak ki. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiegészítő kvóta nem lépheti túl az I. mellékletben az érintett tagállamnak kiosztott kvóta százalékában meghatározott általános határértéket.
15. cikk
A kiegészítő kvóták odaítélési feltételei
(1) A 14. cikkben említett kiegészítő kvóták odaítélése az alábbi feltételek szerint történik:
a)
a hajókon érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) működtetnek (a továbbiakban együtt: CCTV-rendszer), amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett valamennyi feldolgozási tevékenységet rögzítenek;
b)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott kiegészítő kvóta az alábbi értékek egyikét sem haladhatja meg:
i.
a kiegészítő kvótában részesülő hajó típusa esetében az érintett tagállam becslése szerint várható, az állományt érintő visszadobások 75 %-a;
ii.
a hajó részére a próbákban való részvétel előtti időszakban kiosztott egyéni kvóta 30 %-a;
c)
a hajó által a kiegészítő kvótával érintett állományból ejtett valamennyi fogást, a 850/98/EK rendelet (33) XII. mellékletében meghatározott legkisebb fogható méret alatti halakat is ideértve, le kell vonni a hajónak a 14. cikk alapján odaítélt bármilyen kiegészítő kvótával növelt egyéni kvótájából;
d)
amint egy adott hajó teljes mértékben felhasználta a valamely, kiegészítő kvótával érintett állományra vonatkozó egyéni kvótáját, a TAC hatálya alá tartozó érintett területen mindennemű halászati tevékenységet be kell szüntetnie;
e)
azon állományok esetében, amelyekre vonatkozhat e cikk, a tagállamok engedélyezhetik az egyéni kvóta egészének vagy egy részének átadását a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt nem vevő egyes hajóktól az ilyen próbákban részt vevő hajók részére, amennyiben kimutatható, hogy a nem résztvevő hajókról történő visszadobások mértéke nem növekszik.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjának i. alpontja ellenére a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak kivételes esetben kioszthatnak olyan kiegészítő kvótát is, amely meghaladja a kiegészítő kvótában részesülő hajó típusa tekintetében becsült, az adott állományt érintő visszadobások 75 %-át, amennyiben:
a)
az adott hajótípusra vonatkozó becslés szerint az állományt érintő visszadobások mértéke nem éri el a 10 %-ot;
b)
az adott hajótípus felvétele fontos a CCTV-rendszer ellenőrzési célú felhasználásában rejlő potenciál értékelése szempontjából;
c)
a próbákban részt vevő hajók esetében az állományt érintő, valamennyi hajó által végrehajtott visszadobások együttesen nem haladják meg a 75 %-os határértéket.
(3) A tagállamok a 14. cikkben említett kiegészítő kvóták kiosztása előtt benyújtják a Bizottságnak a következő információkat:
a)
a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók listája;
b)
az e hajók fedélzetén felszerelt elektronikus távellenőrzési berendezés műszaki leírása;
c)
az e hajók által használt halászeszközök kapacitása, típusa és jellemzői;
d)
a visszadobások becsült mértéke a próbákban részt vevő hajótípusonként;
e)
a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alapján a próbákban részt vevő hajók által az állományból 2013-ben kifogott mennyiség.
16. cikk
A személyes adatok feldolgozása
Amennyiben a 15. cikk (1) bekezdésének (a) pontja szerinti felvételek a 95/46/EK irányelv szerinti személyesadat-feldolgozással járnak, az ilyen adatfeldolgozásra a hivatkozott irányelv alkalmazandó.
17. cikk
A kiegészítő kvóták visszavonása
Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő valamely hajó nem teljesíti a 15. cikkben előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára odaítélt kiegészítő kvótát, és a 2014-es év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből.
18. cikk
A visszadobások mértékére vonatkozó értékelések tudományos felülvizsgálata
A Bizottság - a 15. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában meghatározott követelmény végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében - kérheti bármely olyan tagállamtól, amelyik él az e fejezetben foglalt lehetőségekkel, hogy a hajótípusonkénti visszadobások mértékére vonatkozó értékelését ellenőrzés céljából benyújtsa valamely tudományos tanácsadó testületnek. A visszadobásokat megerősítő értékelés hiányában az érintett tagállam megtesz minden szükséges intézkedést az említett követelmény teljesítésének biztosítására, és arról értesíti a Bizottságot.
III. FEJEZET
Harmadik országok vizeire vonatkozó halászati engedélyek
19. cikk
Halászati engedélyek
(1) A harmadik országok vizein halászó uniós hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a III. melléklet határozza meg.
(2) Amennyiben az 1380/2013/EK rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján valamelyik tagállam a III. mellékletben meghatározott halászterületek vonatkozásában átadja kvótáját egy másik tagállamnak (kvótacsere), átadáskor a halászati engedélyeket is megfelelő módon át kell adni, és erről értesíteni kell a Bizottságot. Az egyes halászati területek vonatkozásában rendelkezésre álló halászati engedélyeknek a III. mellékletben meghatározott teljes számát azonban nem lehet túllépni.
IV. FEJEZET
Halászati lehetőségek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek illetékessége alá tartozó vizeken
20. cikk
Kvótaátadás és -csere
(1) Amennyiben egy adott regionális halászati gazdálkodási szervezet szabályai engedélyezik a regionális halászati gazdálkodási szervezet szerződő felei közötti kvótaátadást vagy -cserét, a tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállam) megvitathatják az érintett másik szerződő féllel a tervezett kvótaátadást vagy -cserét, és adott esetben felvázolhatják annak lehetséges paramétereit.
(2) Miután az érintett tagállam értesítette a Bizottságot, az jóváhagyhatja a tervezett kvótaátadás vagy -csere vázlatát, amelyet a tagállam a regionális halászati gazdálkodási szervezet érintett szerződő felével megvitatott. A Bizottság ezt követően indokolatlan késedelem nélkül gondoskodik az adott kvótaátadásnak vagy -cserének a regionális halászati gazdálkodási szervezet érintett szerződő felével való kölcsönösen kötelező erejű elfogadásáról. Ezután a Bizottság a megállapodás szerinti kvótaátadásról vagy -cseréről értesíti a regionális halászati gazdálkodási szervezet titkárságát, az adott szervezet szabályai szerint.
(3) A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a kölcsönösen elfogadott kvótaátadásról vagy -cseréről.
(4) A kvótaátadás vagy -csere keretében a regionális halászati gazdálkodási szervezet érintett szerződő felétől kapott vagy annak átadott halászati lehetőségeket az érintett tagállamnak kiosztott kvótának vagy a számára kiosztott kvótát csökkentő mennyiségnek kell tekinteni, mégpedig attól az időponttól kezdődően, amikor a kvótaátadás vagy -csere a regionális halászati gazdálkodási szervezet érintett szerződő felével kötött megállapodás értelmében vagy - adott esetben - az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet szabályainak megfelelően hatályba lép. A kvótaátadás vagy -csere nem módosíthatja a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztására szolgáló, a halászati tevékenységek relatív stabilitásának elvével összhangban meghatározott érvényes elosztási kulcsot.
1. szakasz
Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület
21. cikk
A kékúszójú tonhal vonatkozásában a halászati, tenyésztési és hizlalási kapacitás korlátozása
(1) Az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező, csalival és pergetett horogsorral halászó uniós hajók számát a IV. melléklet 1. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(2) A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező, part menti kisüzemi halászatot folytató uniós hajók számát a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(3) Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek tenyésztési célú aktív halászatára jogosult uniós hajók számát a IV. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(4) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatára, fedélzeten tartására, átrakására, szállítására vagy kirakodására engedéllyel rendelkező halászhajók számát és bruttó tonnatartalomban mért teljes kapacitását a IV. melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(5) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák számát a IV. melléklet 5. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(6) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren működő halgazdaságok számára biztosított kékúszójútonhal-tenyésztési és-hizlalási kapacitást, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát a IV. melléklet 6. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
22. cikk
Hobbi- és sporthorgászat
A tagállamoknak a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az ID. mellékletben kiosztott kvótáikból külön kvótát kell előirányozniuk a hobbi- és sporthorgászatra.
23. cikk
Cápák
(1) Minden halászatban tilos nagyszemű rókacápát (Alopias superciliosus) - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.
(2) Tilos az Alopias nembe tartozó rókacápafajok célzott halászata.
(3) Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatban (a Sphyrna tiburo kivételével) tilos a Sphyrnidae családba tartozó pörölycápákat - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.
(4) Bármilyen halászatban kifogott fehérorrú cápát (Carcharhinus longimanus) tilos - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.
(5) Bármilyen halászatban kifogott selyemcápát (Carcharhinus falciformis) tilos a fedélzeten tartani.
2. szakasz
A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület
24. cikk
Tilalmak és fogási korlátozások
(1) Az V. melléklet A. részében meghatározott fajok célzott halászata tilos az ugyanott feltüntetett övezetekben és időszakokban.
(2) A felderítő halászat tekintetében az V. melléklet B. részében meghatározott teljes kifogható mennyiségek és járulékos fogási korlátozások alkalmazandók az ugyanott feltüntetett alterületeken.
25. cikk
Felderítő halászat
(1) 2014-ben kizárólag azok a tagállamok vehetnek részt a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1, az 58.4.2 és az 58.4.3a körzet nemzeti joghatóságon kívüli területein, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben ilyen tagállam részt kíván venni a szóban forgó halászatban, a 601/2004/EK rendelet 7. és 7a. cikkének megfelelően legkésőbb 2014. június 1-jéig értesíti a CCAMLR titkárságát.
(2) A teljes fogási és járulékos fogási korlátozásokat a FAO 88.1 és 88.2 alterület, valamint az 58.4.1, az 58.4.2 és az 58.4.3a körzet vonatkozásában, és ezek mindegyikének kisléptékű kutatási egységenkénti felosztását az V. melléklet B. része határozza meg. A halászatot bármely kisléptékű kutatási egység területén be kell szüntetni, ha a bejelentett fogás mértéke eléri a meghatározott teljes kifogható mennyiséget, és az említett kisléptékű kutatási egységet az idény hátralévő részére le kell zárni a halászat elől.
(3) A halászatot földrajzilag és a tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információk megszerzése és a fogások és halászati erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. Azonban a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1, az 58.4.2 és az 58.4.3a. körzetben tilos a halászat 550 méternél kisebb mélységben.
26. cikk
Krillhalászat a 2014/2015-ös halászati idényben
(1) A 2014/2015-ös halászati idényben kizárólag azok a tagállamok halászhatnak krillre (Euphausia superba) a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben ilyen tagállam krillhalászatot kíván folytatni a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, a 601/2004/EK rendelet 5a. cikkének megfelelően legkésőbb 2014. június 1-jéig értesíti a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot a krillhalászatban való részvételi szándékáról az V. melléklet C. része szerinti formanyomtatványon.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett értesítésnek magában kell foglalnia a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat valamennyi olyan halászhajó tekintetében, amely számára a tagállam engedélyezi a krillhalászatban való részvételt.
(3) A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területeken krillhalászatban részt venni szándékozó tagállamok kizárólag az engedéllyel rendelkező azon halászhajókra vonatkozóan küldenek értesítést, amelyek az értesítés időpontjában a lobogóik alatt közlekednek, vagy amelyek az értesítés időpontjában valamely más CCAMLR-tag lobogója alatt közlekednek, de a halászat idején várhatóan az adott tagállam lobogója alatt fognak közlekedni.
(4) A tagállamok jogosultak a krillhalászatban való részvételt olyan hajó számára is engedélyezni, amely nem szerepel a CCAMLR titkárságának az e cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerint küldött értesítésben, amennyiben egy engedéllyel rendelkező hajó a halászatot ténylegesen akadályozó üzemi okokból vagy vis maior következtében nem vehet részt a halászatban. Ilyen esetekben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot, és megadja:
a)
a helyettesítésre szánt hajó(k) részletes adatait, beleértve a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat is;
b)
a helyettesítést indokló okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat vagy hivatkozásokat.
(5) A tagállamok olyan halászhajó számára, amely szerepel valamely, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászatot folytató hajókról készített CCAMLR-jegyzékben, nem engedélyezhetik a krillhalászatban való részvételt.
3. szakasz
Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület
27. cikk
Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászó hajók halászati kapacitásának korlátozása
(1) Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalfélékre halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 1. pontja határozza meg.
(2) Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhalra (Xiphias gladius) és germonra (Thunnus alalunga) halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó űrtartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 2. pontja határozza meg.
(3) A tagállamok az (1) és (2) bekezdésben említett két halászati tevékenység egyikére kijelölt hajókat átcsoportosíthatják a másik halászati tevékenységhez, amennyiben bizonyítani tudják a Bizottság előtt, hogy ez a változtatás nem fokozza az érintett halállományokra irányuló halászati erőkifejtést.
(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben flottájuk kapacitásátcsoportosítására tesznek javaslatot, az átcsoportosítandó hajók szerepeljenek az IOTC hajólajstromában vagy egy másik regionális tonhalhalászati szervezet hajólajstromában. Továbbá nem csoportosíthatók át azok a hajók, amelyek szerepelnek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók („IUU-hajók”) valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet által összeállított listáján.
(5) Az IOTC-nek benyújtott fejlesztési tervek végrehajtásának figyelembevétele érdekében a tagállamok halászati kapacitásukat az (1) és (2) bekezdésben említett határokat meghaladóan csak az említett tervek által szabott kereteken belül bővíthetik.
28. cikk
Cápák
(1) Minden halászatban tilos az Alopiidae családba tartozó rókacápák bármelyik faját - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.
(2) Minden halászatban tilos a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) egyedeit - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni; e tilalom nem vonatkozik a 24 méteres teljes hosszúságot el nem érő olyan hajókra, amelyek kizárólag a lobogójuk szerinti tagállam kizárólagos gazdasági övezetében végeznek halászati műveleteket, és fogásaikat csak helyi fogyasztásra szánják.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
4. szakasz
Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület
29. cikk
Nyílt tengeri halászat - kapacitáskorlátozás
Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytatott tagállamoknak a lobogójuk alatt közlekedő, 2014-ben nyílt tengeri állományokra halászó hajók bruttó űrtartalmának teljes szintjét az adott terület vonatkozásában uniós szinten összesen megállapított 78 600 BT-ra kell korlátozniuk.
30. cikk
Nyílt tengeri halászat - teljes kifogható mennyiségek
(1) Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen kizárólag azok a tagállamok halászhatnak nyílt tengeri állományokra - az IJ. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségekkel összhangban -, amelyek a 29. cikkben foglaltak szerint 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben az említett területen aktív nyílt tengeri halászati tevékenységet folytattak.
(2) Az IJ. mellékletben megállapított halászati lehetőségek azzal a feltétellel használhatók fel, hogy a tagállamok legkésőbb a következő hónap ötödik napjáig, az SPRFMO titkárságának tájékoztatása céljából megküldik a Bizottságnak a hajómegfigyelési rendszerek (VMS) nyilvántartásait, a havi fogási jelentéseket és - amennyiben rendelkezésre állnak - a be- és kihajózási adatokat azon hajók vonatkozásában, amelyek az SPRFMO egyezmény hatálya alá tartozó területen aktív halászati tevékenységet folytatnak vagy átrakási műveletekben vesznek részt.
31. cikk
Fenékhalászat
Azon tagállamok, amelyek hajói a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakban bizonyíthatóan fenékhalászati tevékenységet folytattak az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, halászati erőkifejtésüket vagy fogásaikat az alábbiakra korlátozzák:
a)
a fogások vagy a halászati erőkifejtési paraméterek említett időszakra vonatkozó átlaga; és
b)
az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület azon részei, amelyekben fenékhalászatot folytattak bármelyik korábbi halászati idényben.
5. szakasz
Az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület
32. cikk
Erszényes kerítőhálós halászat
(1) A sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) és a bonitó (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos:
a)
2014. július 29-tőlszeptember 28-ig vagy 2014. november 18-tól2015. január 18-ig a következő vonalak által határolt területen:
-
az amerikai kontinens csendes-óceáni partvonala,
-
ny. h. 150°,
-
é. sz. 40°,
-
d. sz. 40°,
b)
2014. szeptember 29-tőloktóber 29-ig a következő vonalak által határolt területen:
-
ny. h. 96°,
-
ny. h. 110°,
-
é. sz. 4°,
-
d. sz. 3°.
(2) Az érintett tagállamok az (1) bekezdésben említett halászati tilalomra kiválasztott időszakról 2014. április 1-je előtt értesítik a Bizottságot. A kiválasztott időszakban az érintett tagállamok összes erszényes kerítőhálós hajója beszünteti az erszényes kerítőhálós halászatot az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen.
(3) Az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen tonhalhalászatot folytató erszényes kerítőhálós hajóknak a fedélzetükön kell tartaniuk, majd ki kell rakodniuk vagy át kell rakniuk az összes kifogott sárgaúszójú tonhalat, nagyszemű tonhalat és bonitót.
(4) A (3) bekezdés nem alkalmazandó az alábbi esetekben:
a)
a hal - a méretével nem összefüggő okok miatt - emberi fogyasztásra alkalmatlan; vagy
b)
a hajóút utolsó szakaszában, ha már nincs elegendő élőhal-tartálytér az adott fogásból származó összes tonhal elhelyezésére.
(5) Az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen tilos a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) halászata, továbbá e területen tilos fehérorrú cápát - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tartani, átrakni, raktározni, eladásra felkínálni vagy kirakodni.
(6) Az (5) bekezdésben említett fajok véletlenül kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket a hajó üzemeltetőjének haladéktalanul vissza kell engednie a tengerbe, és:
a)
rögzítenie kell a visszaengedések számát, megjelölve az egyedek állapotát (élő vagy elpusztult);
b)
az a) pontban meghatározott információkat bejelenti az állampolgársága szerinti tagállamnak. Ezeket az információkat a tagállamok 2014. január 31-ig megküldik a Bizottságnak.
6. szakasz
A SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület
33. cikk
A mélytengeri cápák halászatára vonatkozó tilalom
A SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tilos az alábbi mélytengeri cápák célzott halászata:
-
valódirája-félék (Rajidae),
-
tüskéscápa (Squalus acanthias),
-
halvány sima lámpáscápa (Etmopterus bigelowi),
-
rövidfarkú lámpáscápa (Etmopterus brachyurus),
-
nagy lámpáscápa (Etmopterus princeps),
-
sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus),
-
kis macskacápa (Apristurus manis),
-
bársonyos lámpáscápa (Scymnodon squamulosus),
-
a cápaalakúak (Selachimorpha) főrendjébe tartozó mélytengeri cápafajok.
7. szakasz
A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület
34. cikk
A nagyszemű tonhalra, a sárgaúszójú tonhalra, a bonitóra és a Csendes-óceán déli részén élő germonra irányuló halászati erőkifejtés korlátozása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület nyílt tengeri, az é. sz. 20° és a d. sz. 20° közé eső részén a nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus), a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) és a bonitóra (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálóval halászó hajók számára kiosztott halászati napok száma ne haladja meg a 403 napot.
(2) Az uniós hajók nem halászhatnak a Csendes-óceán déli részén élő germonra (Thunnus alalunga) a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén.
35. cikk
A halak csoportosulását előidéző eszközök használatával folytatott halászat elől elzárt terület
(1) A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek az é. sz. 20° és a d. sz. 20° közötti részén 2014. július 1-jén 00.00-től 2014. október 31-én 24.00-ig tilos a halak csoportosulását előidéző eszközöket használó erszényes kerítőhálós hajókkal folytatott halászati tevékenység végzése. Erszényes kerítőhálós hajók az említett időszakban kizárólag akkor folytathatnak halászati tevékenységet a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület említett részén, ha a fedélzetükön tartózkodó megfigyelő igazolja, hogy a hajó egyetlen alkalommal sem:
a)
telepített vagy alkalmazott a halak csoportosulását előidéző eszközöket vagy azokhoz kapcsolódó elektronikus eszközöket;
b)
halászott halrajokra a halak csoportosulását előidéző eszközök felhasználásával.
(2) A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek az (1) bekezdésben említett részén halászó erszényes kerítőhálós hajók kötelesek a fedélzetükön tartani és kirakodni vagy átrakni minden kifogott nagyszemű tonhalat, sárgaúszójú tonhalat és bonitót.
(3) A (2) bekezdés nem alkalmazandó az alábbi esetekben:
a)
a hajóút utolsó szakaszában, ha nincs elegendő élőhaltartálytér valamennyi hal elhelyezésére;
b)
a hal - a méretével nem összefüggő okok miatt - emberi fogyasztásra alkalmatlan; vagy
c)
ha a fagyasztóberendezés súlyosan meghibásodik.
36. cikk
Az IATTC és a WCPFC illetékességi területének közös része
(1) A 4. cikk p) pontjában meghatározott, az IATTC és a WCPFC illetékességi területének közös részén folytatott halászat során a kizárólag a WCPFC nyilvántartásában szereplő hajók kötelesek alkalmazni a 34. és a 37. cikkben előírt intézkedéseket.
(2) A 4. cikk p) pontjában meghatározott, az IATTC és a WCPFC illetékességi területének közös részén folytatott halászat során a mind a WCPFC nyilvántartásában, mind az IATTC nyilvántartásában szereplő hajók, valamint a kizárólag az IATTC nyilvántartásában szereplő hajók kötelesek alkalmazni a 32. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és az ugyanazon cikk (2)-(6) bekezdésében előírt intézkedéseket.
37. cikk
A kardhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók számának korlátozása
A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén a kardhal (Xiphias gladius) halászatára engedéllyel rendelkező uniós hajók maximális számát a VII. melléklet határozza meg.
8. szakasz
Bering-tenger
38. cikk
Halászati tilalom a Bering-tenger nyílt tengeri részén
A Bering-tenger nyílt tengeri részén tilos a sávos tőkehal (Theragra chalcogramma) halászata.
III. CÍM
HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI UNIÓS VIZEKEN
39. cikk
Teljes kifogható mennyiségek
A Norvégia lobogója alatt közlekedő halászhajók és a Feröer szigeteken lajstromozott halászhajók számára az e rendelet I. mellékletében meghatározott teljes kifogható mennyiségek keretein belül engedélyezett az uniós vizeken folytatott halászat, az e rendeletben és az 1006/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt feltételek betartásával.
40. cikk
Halászati engedélyek
(1) Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a VIII. melléklet határozza meg.
(2) A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat nem szabad a hajón tartani vagy kirakodni, kivéve ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója ejtette, és az említett kvóta még nem merült ki.
41. cikk
Tilalmak
(1) Harmadik országbeli hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten tartása, átrakása és kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós vizeken;
b)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken;
c)
a sima rája (Dipturus batis) mindkét faja (Dipturus vö. flossada és Dipturus vö. intermedia) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
d)
cifra rája (Raja undulata) az ICES VI, IX és X alterület uniós vizein és fehér rája (Raja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
e)
heringcápa (Lamna nasus) az uniós vizeken;
f)
fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein;
g)
atlanti ördögrája (Manta birostris) az uniós vizeken.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
IV. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
42. cikk
Bizottsági eljárásrend
(1) A Bizottságot az 1380/2013/EU rendelet által létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az ezen bekezdésre való hivatkozások esetében a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
43. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 8. cikk azonban 2014. február 1-től alkalmazandó.
A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó halászati lehetőségekről szóló, a 24., a 25. és a 26. cikkben, valamint az IE. és az V. mellékletben megállapított rendelkezések a bennük meghatározott időpontoktól alkalmazandók.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. január 20-án.