РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/456 НА КОМИСИЯТА
от 5 септември 2014 година
относно схема за помощ № SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) и SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08), приведена в действие от Република България при замените на горска земя
(нотифицирано под номер C(2014) 6207)
(само текстът на български език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Решение C(2011) 4444 на Комисията от 29 юни 2011 г. (1),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочената(ите) по-горе разпоредба(и) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2008 г. Комисията получи жалба от жалбоподател, пожелал да остане анонимен („първият жалбоподател“), който твърди, че Република България е предоставила помощ при замяната на собственост върху частна срещу държавна горска земя, често следвана от промяна в предназначението на заменената земя от горска земя в земя за застрояване. Първият жалбоподател представи допълнителна информация с писма от 28 август 2008 г., 3 септември 2008 г., 1 октомври 2008 г., 5 декември 2008 г., 18 февруари 2010 г., 12 октомври 2010 г. и 26 януари 2011 г.
(2)
На 27 януари 2009 г. Комисията получи от трета страна допълнителна информация относно оспорваните сделки за замяна. На 14 май 2009 г. беше подадена втора жалба относно тези замени, като този жалбоподател предостави допълнителна информация на 2 юни 2009 г. и 8 юни 2009 г. На 23 март 2010 г. друга трета страна предостави на Комисията информация относно тези замени.
(3)
Българските органи предоставиха на Комисията информация относно оспорваните сделки за замяна с писма от 2 септември 2008 г., 28 октомври 2008 г., 4 януари 2010 г., 23 март 2010 г., 27 март 2010 г., 30 август 2010 г. и 14 февруари 2011 г. По време на срещите, проведени между службите на Комисията и българските органи на 22 февруари 2010 г., 12 октомври 2010 г. и 3 февруари 2011 г., последните предоставиха допълнителна информация относно тези замени.
(4)
С писмо от 29 юни 2011 г. Комисията уведоми Република България, че е решила да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на оспорваните сделки за замяна. Решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване („решението за откриване“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(5)
С писмо, получено на 29 септември 2011 г., българските органи представиха своите мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения относно решението за откриване от следните заинтересовани страни: Екобалкани-България ЕООД (3), Вихрен ООД (4), Аква Истейт ООД (5), Елкабел АД (6), Живка Благоева (7), Ви-Ен-Жи Конфорт ООД (8), Явор Хайтов (9), Симеон Стоев Миров (10), Ел Ем Импекс ЕООД (11), Ол сийз пропърти 2 ООД (12), Литекс Комерс АД (13), Форос Дивелъпмънт ЕАД (14), Изгрев 5 ЕООД (15), БОИЛ ООД (16), БГ Ленд Ко ООД (17), Мирта Инженеринг ЕООД (18), Бета Форест ЕООД (19), Коста Геров (20), Мариета Бабева (21), Димитър Терзиев (22), Светослав Михайлов и Елизабет Михайлова (23), и от жалбоподател, който поиска неговата/нейната самоличност да не се разкрива (24).
(7)
С писма от 1 септември 2011 г., 5 октомври 2011 г., 25 ноември 2011 г., 14 декември 2011 г. и 3 април 2012 г. Комисията препрати тези мнения на българските органи, на които беше предоставена възможност да отговорят. Мнението на Република България относно мненията на заинтересованите страни беше получено с писма съответно от 4 ноември 2011 г., 15 декември 2011 г., 12 януари 2012 г. и 25 април 2012 г.
(8)
С писмо от 2 декември 2011 г. и по време на среща със службите на Комисията, проведена на 9 декември 2011 г., българските органи предоставиха допълнителна информация относно оспорваните сделки за замяна.
(9)
С писмо от 9 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителни разяснения от първия жалбоподател относно някои от представените от него доказателства.
(10)
На 3 април 2012 г. Комисията препрати на българските органи допълнителни мнения от редица трети страни (25). Комисията получи мненията на Република България относно тези мнения на 25 април 2012 г. и 15 май 2012 г.
(11)
На 26 юли 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от българските органи. На 17 август 2012 г. българските органи поискаха удължаване на срока за предоставяне на информацията, което беше одобрено от Комисията на 31 август 2012 г. На 19 септември 2012 г. българските органи предоставиха исканата информация.
(12)
На 3 октомври 2012 г. Комисията поиска допълнителни разяснения от Елкабел АД, една от третите страни, изразили мнения относно решението за откриване. Тези разяснения бяха предоставени на 31 октомври 2012 г.
(13)
С писма от 14 януари 2013 г., 17 май 2013 г., 22 юли 2013 г. и 22 октомври 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от българските органи, която беше представена съответно на 4 и 5 февруари 2013 г., 25 юни 2013 г. и 5 юли 2013 г., 16 и 23 август 2013 г., както и на 19 ноември 2013 г. и 20 декември 2013 г. Част от информацията, предоставена в последното становище, беше предоставена отново от българските органи по електронна поща на 21 януари 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. ЗАМЕНИТЕ НА ЗЕМИ
(14)
През 1947 г. всички горски земи в България са станали държавна собственост в резултат на отчуждаването им от държавата. Положението се е запазило такова до 2000 г., когато е започнало реституирането на горска земя на предишните частни собственици.
(15)
Въз основа на изменение на Закона за горите (26), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на наскоро приватизирана горска земя срещу държавна горска земя от държавния горски фонд. Това изменение на Закона за горите е било в сила до 27 януари 2009 г. и в него са били определени условията, в съответствие с които са били осъществени тези замени.
(16)
За целите на замените цените на частните и държавните горски земи са били определени въз основа на специализирана наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (27) („Наредбата за базисните цени“), която е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. Българското законодателство не е позволявало на експертите оценители да се отклоняват от цените, определени за горските земи въз основа прилагането на предписанията на Наредбата за базисните цени.
(17)
Въз основа на тази наредба базисната цена на даден горски поземлен парцел се определя като сумата от базисната цена на тази земя и стойността на насаждението (растителните видове на територията на тази земя).
(18)
Стойността на земята се определя въз основа на средната стойност на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типа месторастения съгласно приложение 1 от Наредбата за базисните цени). Тази стойност тогава се коригира чрез използването на корекционен коефициент, при който се отчита местонахождението на земята по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент (Km), определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени, се определя чрез използване на следната формула:
,
където:
p
=
коефициент за близост до повърхностен път, измерен по права линия (от 0,00 до 0,20)
s
=
коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по права линия (от 0,00 до 0,25)
m
=
коефициент за близост до морето, измерен по права линия (от 0,00 до 0,20)
g
=
коефициент за близост до град, изразен с цифри и отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между въпросния парцел и града). Градовете са разделени в 6 групи, посочени в таблица 1:
Таблица 1
Група 1:
София (от 0,00 до 0,70)
Група 2:
Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)
Група 3:
Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)
Група 4:
Други областни градове (от 0,00 до 0,35)
Група 5:
Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)
Група 6:
Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)
(19)
Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар (добавка), което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира парцелът. Тези добавки са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблица 2:
Таблица 2
Добавка
(Лева/хектара)
София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 километра от морето
5 000
Населени места от I и II категория
2 000
Населени места от III и IV категория
1 000
Населени места от V и VI категория
500
Населени места от VII и VIII категория
0
(20)
Общата стойност на земята, определена чрез този механизъм, е така наречената базисна стойност на земята.
(21)
Стойността на насаждението (растителните видове, разположени на територията на земята) е стойността на сегашната възраст на насаждението и прогнозираната стойност на неговата турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбата на въпросните видове по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. Счита се, че ако приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.
(22)
Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (лева/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина на територията на земята. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние от въпросния парцел. Транспортните разходи се умножават на всеки километър извозно разстояние по коефициент, при който се отчита трудността на извозния път.
(23)
Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина, следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите („ИАГ“) (28) въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от три години (като последната година е с удвоена тежест).
(24)
По този начин, след като към базисната стойност на земята се добави стойността на насаждението, както е определена от оценител, се получава базисната цена на горския поземлен парцел.
(25)
Към тази базисна цена, във връзка със защитата на средообразуващите и рекреационните функции на горската земя се прави корекция по отношение на земята, намираща се в зоните на така наречената „особена защита от урбанизация“, установена със закон в определени райони на България. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени базисната стойност на горските имоти, намиращи се в такива райони, се умножава с коефициент (К), посочен в таблица 3 (29), а именно:
Таблица 3
Черноморско крайбрежие, първа зона
К = 6
Черноморско крайбрежие, втора зона
К = 5
Курортни зони, курорти и селища с национално значение
К = 4
Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии
К = 3
Курортни зони, курорти и селища с местно значение
К = 4
(26)
И накрая, така нареченият „коефициент за пазарен регулатор“ се прилага към базисната цена на земята съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Този коефициент се изразява в лева/м2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.
(27)
Независимо от гореизложеното, ако частната страна е получила чрез сделката за замяна горска земя с по-висока обща административна цена от земята, от която се е отказала, тя е трябвало да плати компенсация на държавата за разликата в цените. Според българските органи по принцип държавата е приемала само замени, в резултат на които тя е получавала земя с по-висока административна стойност. Този принцип обаче се отнася само за случаите, когато общата административна цена на частния парцел е по-висока от административната цена на държавния парцел, за който той е бил заменен, а не за цената му на квадратен метър.
(28)
На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на горска земя. По този начин разглежданият период на оспорваните сделки за замяна е от 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Република България към Съюза, до 27 януари 2009 г., датата на мораториума върху замените („разглежданият период“).
2.2. ПРОМЯНАТА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(29)
Жалбоподателите освен това твърдят, че сделките за замяна често са били последвани от промяна в предназначението на земята от горска земя в земя за застрояване и че тази промяна още повече е увеличила несъответствието между пазарната стойност на държавната горска земя, която е била заменена с частния парцел.
(30)
Българските органи обясниха, че процедурата за промяна на предназначението на земята не се урежда от разпоредбите на Закона за горите (като сделките за замяна), а от отделен набор от законодателни актове, наред с другото, от Закона за устройство на територията (ЗУТ) (30). Съгласно това законодателство всеки собственик на горска земя може да поиска промяна на предназначението на своята горска земя в земя за застрояване, като подаде молба до изпълнителния директор на ИАГ, която е била част от Министерството на земеделието и храните (31). След това комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглежда молбата и предоставя становище на изпълнителния директор, въз основа на което той взема предварително решение. Ако това решение е положително и потвърждава основателността и законосъобразността на молбата, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговаряща за горите).
(31)
Въз основа на положително предварително решение собственикът подава молба до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен общ устройствен план. За такъв план е необходима консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако този план е одобрен от отговорните органи и започне да действа, собственикът на земята подава молба до министъра на земеделието и храните за изключването на тази горска земя от защитения горски фонд. Ако тази молба бъде уважена, се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени.
(32)
След като собственикът на горската земя заплати таксовата марка на отговорните органи, започва процедурата за издаване на административно решение за промяна на предназначението на земята. В зависимост от размера на имота това решение се взема или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до имот с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.
(33)
На 3 септември 2009 г. бе въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на заменена земя.
2.3. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ ЗА МЕРКИТЕ
(34)
Замените, изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замяна, и процедурата за промяна на предназначението на заменената горска земя се уреждат от следните правни текстове:
-
Закон за горите на България
-
Наредба за определяне на базисни цени, цени за земя в изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд
-
Закон за държавната собственост (32)
-
Закон за задълженията и договорите (33)
-
Закон за устройство на територията.
2.4. БЕНЕФИЦИЕРИ
(35)
Потенциалните бенефициери на помощта от сделките за замяна са физически лица, частни дружества и общини, често осъществяващи дейност в сферата на строителството на недвижими имоти и/или туризма, които са заменили притежаваната от тях горска земя срещу държавна горска земя.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(36)
В решението за откриване Комисията изрази съмнения по отношение на това дали сделките за замяна и/или последващата промяна на предназначението на земята не съдържат елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и дали тази помощ би могла да се счете за съвместима с вътрешния пазар.
3.1. НЕРАЗРИВНА ВРЪЗКА МЕЖДУ ЗАМЕНИТЕ И ПРОМЯНАТА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(37)
Първото съмнение, изразено от Комисията, беше свързано с твърдението на жалбоподателите, че в няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя, т.е. от горска земя в земя за застрояване.
(38)
С оглед на цифровите доказателства, представени от българските органи, Комисията отбеляза в решението за откриване, че от 147-те замени, осъществени по време на разглеждания период (2006-2009 г.), 15 са били последвани от промяна на предназначението (10 %). Освен това Комисията отбеляза, че към сделката за замяна и към потенциалните искания за промяна на предназначението се прилагат различни правни разпоредби и че по отношение на двете процедури се прилагат отделни административни процедури. На пръв поглед тези елементи изглежда са в подкрепа на тезата на българските органи, че - като общ принцип - двете стъпки не са неразривно свързани (34).
(39)
Българските органи обаче посочиха, че формулите за определяне на административните цени на горската земя и дължимата таксова марка за промяна на предназначението на земята са определени на такова равнище, че да се гарантира, че цялата цена за замяна на дадена горска земя плюс промяна на предназначението ѝ в голяма степен ще се равнява на пазарната цена на подобна земя, върху която може да се строи. Това би могло да означава, че органите са допускали, че много инвеститори ще се опитат да обединят двете стъпки в една сделка.
(40)
Ето защо Комисията изрази съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на сделките за замяна, т.е. дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената земя следва да се считат за неразривно свързани.
3.2. ПОТЕНЦИАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ ПРОМЯНА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(41)
Второто съмнение, изразено от Комисията, беше дали промяната на предназначението на заменената земя би била в основата на предоставяне на държавна помощ, доколкото допълнително е увеличила стойността на заменената земя.
(42)
Комисията отбеляза в решението за откриване, че промяната в предназначението на земята не изглежда prima facie, че е включвала прехвърляне на държавни ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и - доколкото е известно на Комисията - е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това, въпреки че засегнатите от промяната на предназначението на земята предприятия вероятно са имали полза от тази промяна, административните решения за привеждане в действие на промяната не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията не изрази окончателно становище по този въпрос и прикани заинтересованите страни да изкажат мнение дали операцията е съдържала елементи на държавна помощ.
3.3. ПОТЕНЦИАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ ЗАМЯНАТА НА ГОРСКА ЗЕМЯ
(43)
Комисията отбеляза в решението за откриване, че цените на горската земя за целите на замените са определени от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Поради това Комисията изрази съмнение дали прилагането на тези формули е довело до административна цена, подобна на цените, получени при сделки, сключени между две несвързани частни страни при справедливи пазарни условия. Поради това Комисията прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно пазарните цени, формирани при изцяло частни продажби (или сделки за замяна) на горска земя, които са били извършени в България през разглеждания период. Комисията освен това прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно разликите между тези цени и административните цени, използвани за оспорваните сделки за замяна, а оттам и за потенциалния размер на съответната държавна помощ, съдържаща се в тези сделки. Освен това Комисията прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно правилата, приложими по отношение на изплатената компенсация при сделките за замяна, в случай на разлика между цените на двата съответни заменени парцела земя. И накрая Комисията прикани Република България да предостави допълнителна информация, за да обоснове твърдението си, че оспорваните замени не засягат търговията в рамките на Съюза.
(44)
В решението за откриване Комисията изложи също предварителното си становище по въпроса как предимството, произтичащо от оспорваните сделки за замяна, следва да бъде определено количествено, ако се установи, че тези замени водят до държавна помощ:
i)
разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1-частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;
ii)
разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2-държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Тогава размерът на съответната държавна помощ, съдържаща се в сделките за замяна, ще се равнява на стойността на ii) минус стойността на i).
Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата между административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, съдържащ се в сделката.
3.4. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(45)
При установено наличие на държавна помощ в резултат на промяната на предназначението на земята и/или в резултат на сделките за замяна, впоследствие Комисията изразява съмнения в решението за откриване дали тази помощ би могла да се счита за съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от Договора и разпоредбите на Насоките за национална регионална помощ за периода 2007-2013 г. (35) и/или с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и разпоредбите на Насоките на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. („Насоките за горския сектор“) (36).
(46)
Поради това Комисията поиска от Република България и заинтересованите страни да представят своите коментари относно съвместимостта на оспорваните мерки.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. МНЕНИЯ НА ПЪРВИЯ ЖАЛБОПОДАТЕЛ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СЪМНЕНИЯТА, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(47)
Първият жалбоподател твърди, че оспорваните замени представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която е несъвместима с вътрешния пазар.
(48)
Що се отнася до първото съмнение, изразено от Комисията, първият жалбоподател твърди, че промяната в предназначението на земята и сделките за замяна следва да се считат за неразривно свързани. Първо, жалбоподателят твърди, че много от бенефициерите на помощта при замените упражняват дейност в секторите на строителството и туризма, а не в горския сектор. Второ, според първия жалбоподател, тъй като мораториумът е влязъл в сила през 2009 г., заменените горски земи практически не са използвани за търговски цели. Трето, към момента на извършване на сделките за замяна много от бенефициерите на помощта обявили и рекламирали своите проекти за развитие на заменените горски земи като ски или морски курорти и дори започнали разговори със съответните местни органи, за да се уверят, че предназначението на земята действително ще бъде променено. Четвърто, жалбоподателят твърди, че една и съща държавна агенция („ДАГ“) често е отговаряла за осъществяването на сделката за замяна и за изключване на заменената земя от горския фонд (ДАГ и компетентният регулатор) (37), като по този начин се е проправял пътят за нейното търговско развитие.
(49)
Поради това първият жалбоподател счита, че една потенциална промяна в класификацията на предназначението на земята и съответното увеличение на цената следва да бъдат взети под внимание при определянето в количествено изражение на общия размер на държавната помощ, съдържаща се в сделките за замяна. Следователно според жалбоподателя при определяне на помощта в количествено изражение следва да се направи сравнение с парцелите подлежаща на застрояване земя, за да се отрази точно пазарната цена на заменената земя.
(50)
Жалбоподателят също така заявява, че предвид привлекателността на районите, в които са се намирали държавните горски парцели, би било по-разумно органите първо да предприемат действия за увеличаване на стойността на парцелите (т.е. да променят предназначението им, за да стане възможно тяхното застрояване) и едва след това да се разпореждат с парцелите. Според жалбоподателя в нито един от случаите, в които е отправено искане за замяна, ДАГ не е предприела действия за промяна на предназначението на тази земя преди замяната. Това според жалбоподателя показва ясно, че е било налице намерение купувачът на държавната горска земя да бъде облагодетелстван. Световната банка също критикува тази практика в Доклад относно българската политика за управление на горите от 2009 г., в който се отбелязва, че по този начин държавата понася загуби (38).
(51)
Що се отнася до второто изразено от Комисията съмнение относно това дали е била предоставена държавна помощ в резултат на промяната на предназначението на заменената земя, първият жалбоподател твърди, че макар купувачът на земята впоследствие да е платил таксова марка за решението за промяна на предназначението на земята и тази сума да следва да се приспадне при определянето в количествено изражение на размера на държавната помощ, получена в резултат на замяната, тази такса не отразява действителното увеличение на стойността на парцела в резултат от тази промяна. Освен това жалбоподателят твърди, че в случаите, в които замените са били осъществени преди присъединяването на България към Съюза, но промяната на предназначението на земята е станала след присъединяването, неправомерната държавна помощ, предоставена на купувача на земята, следва да бъде разликата между пазарната стойност на съответния парцел към момента на замяната (преди присъединяването) и пазарната стойност на парцела след промяната в предназначението на земята (след присъединяването).
(52)
Що се отнася до третото изразено от Комисията съмнение относно наличието на държавна помощ в резултат на замените, жалбоподателят твърди, че предвидените в Наредбата за базисните цени формули не отразяват пазарната стойност на заменената земя. Жалбоподателят оспорва също и независимостта на оценителите, тъй като по негово мнение купувачът на земята е свободен да избере пристрастен оценител, което би довело до значително занижаване на цените.
(53)
Жалбоподателят предоставя и допълнителна информация за пазарните цени на заменените горски парцели или на много подобни горски парцели, която - според него - разкрива значителни несъответствия с определените по административен ред цени за парцелите. Поради ограниченото време жалбоподателят е проучил цените само на девет от заменените парцели. За това са използвани банкови оценки на земята, както и информация от регистъра на държавните имоти в България, които съдържат действителни цени, при които са били сключени сделки за подобни парцели. Установените несъответствия в цените варираха от занижаване на цените (при използване на определената по административен ред цена) с 50-65 % до случаи, при които горската земя - според твърденията - е придобита при цена в размер на 1-2 % от пазарната ѝ стойност.
(54)
И накрая, жалбоподателят твърди, че фактът, че е образувано наказателно производство срещу бившия ръководител на ИАГ по обвинение за сключване на замени в ущърб на държавата, е доказателство, че самите български органи считат, че горската земя е била предоставена на определени частни лица на цена много под пазарната стойност.
(55)
Във връзка с въпроса дали замените нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, жалбоподателят твърди, че доколкото му е известно, никой от бенефициерите на помощта при замените не упражнява горски дейности като основна търговска дейност. Вместо това той твърди, че почти всички бенефициери на помощта са имали минали или бъдещи бизнес планове за икономическа дейност или инвестиции в някой от следните сектори: сделки с недвижими имоти, строителство и/или туризъм. Според жалбоподателя туризмът по определение засяга целия вътрешен пазар, така че дори само няколко случая на избирателна помощ водят до нарушения в сектора. Жалбоподателят добавя също, че с оглед на броя и мащаба на замените чуждестранните конкуренти фактически са изправени пред пречки за навлизането си на българския пазар. Въпреки че няколко големи инвеститори от Съюза (напр. Lindner, ECE) са работели по проекти за градско строителство в България (бизнес центрове и големи универсални магазини), твърди се, че практически всички мащабни инвестиции в морски, ски и голф курорти са били осъществени от контролирани от български лица дружества.
4.2. МНЕНИЯ НА БЕНЕФИЦИЕРИТЕ НА СДЕЛКИТЕ ЗА ЗАМЯНА И НА ДРУГИ ТРЕТИ СТРАНИ
(56)
Комисията получи мнения от множество трети страни, повече от които са били частни лица по сделките за замяна („бенефициерите на помощта“). Комисията отбелязва, че редица бенефициери на помощта (39) са представили само кратко изявление, че сделките за замяна, по които те са страна, не са включвали държавна помощ. Други бенефициери предоставиха по-подробно изложение във връзка със съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, които ще бъдат разгледани в следващите раздели.
4.2.1. Неразривна връзка между замяната и промяната в предназначението на земята
(57)
Що се отнася до първото съмнение, изразено от Комисията, относно наличието на неразривна връзка между замените и промяната на предназначението на земята, по-голямата част от бенефициерите на помощта (40), които отговориха на решението за откриване, твърдят, че не съществува такава връзка. Замяната и последващата промяна в предназначението на заменената земя се регламентирали от две отделни процедури, всяка от които е от компетентността на два различни държавни органа, които функционират независимо един от друг. За замените са компетентни министърът на земеделието и храните или Министерският съвет - в зависимост от големината на парцела, който ще се заменя, и ИАГ, докато за промяната на предназначението на земята компетентни са местните органи - кметовете на общините или общинският съвет, министърът на регионалното развитие и благоустройството или областният управител за обекти, намиращи се в неговата област - и за нея е необходимо да бъде одобрен подробен или общ план за устройство на територията.
(58)
Един бенефициер (41) освен това добавя, че няма автоматична връзка между промяната в предназначението на земята и увеличението на нейната стойност. Според него решението за промяна в предназначението на земята се основава на оценка на необходимостта от нея, която има по-широк обхват и често не се съобразява с частните интереси на собствениците, и поради това не се основава на търговските интереси на страните по сделката за замяна. Друг бенефициер (42) отбелязва, че статистическата информация, предоставена от българските органи, потвърждава липсата на неразривна връзка. И накрая, други бенефициери (43) считат въпроса за това дали съществува връзка за неуместен, тъй като в техните конкретни случаи заменената земя, която те са придобили, не е била изключена от защитения горски фонд с цел строителство, нито е била открита процедура за промяна в предназначението на земята.
(59)
Що се отнася до въпроса дали потенциалната промяна на предназначението на заменената земя би трябвало да бъде взето предвид при определянето на цената на тази земя, по-голямата част от бенефициерите по различни причини твърдят, че не би трябвало да е така. Редица бенефициери (44) твърдят, че би било неоснователно да се взема под внимание хипотетичната възможност за промяна в предназначението на заменената земя, тъй като такава промяна може никога да не бъде поискана или може да бъде отхвърлена поради неспазване на съответните административни изисквания. Стратегическото местоположение на заменената горска земя, за което се твърди, че увеличава нейната стойност, следва да е без значение, ако предназначението на земята не е било променено и ако придобитата земя може да се използва само за целта, предвидена по закон. Поради това един бенефициер (45) твърди, че следва да се взема предвид конкретното договаряне, постигнато между страните по замяната към датата на оценката. За обективното и справедливото изчисляване на пазарната стойност следва да се вземат предвид също и общите планове за устройство на територията (позволяващи застрояване или не) в сила към датата на изготвяне на оценката на заменената горска земя. Ето защо трябва да бъде установен набор от еднакви критерии, които да позволят разграничение между хипотетичната възможност и действителното намерение на страните по замяната да предприемат впоследствие промяна в предназначението на земята.
(60)
Освен това много бенефициери отбелязват, че за изключването на земя от защитения горски фонд е необходимо да бъде платена такса за промяна на предназначението ѝ, която се равнява на цената на квадратен метър подлежаща на застрояване земя във въпросния район. Ето защо тези бенефициери твърдят, че те не получават икономическа полза от промяната, тъй като ако придобитата земя бъде продадена, използвана като обезпечение или застроена, нейната стойност би била същата като стойността на земята за застрояване. Подобен довод беше изложен също така и от Мирта Инженеринг и Бета Форест, които отбелязват, че промяната в предназначението на земята също така включва и други разноски, по-специално таксова марка и местен данък, както и разходи за проектиране, които допълнително увеличават стойността на имота. Всъщност г-н Михайлов и г-жа Михайлова твърдят, че в техния случай промяната в предназначението на земята е зависела от плащането на държавните такси, определени в член 17 от Закона за горите и Наредбата за прилагане на Закона за горите.
(61)
И накрая, някои бенефициери (46) считат, че въпросът не е от значение, тъй като в техните конкретни случаи заменената земя, която те са придобили, не е била изключена от защитения горски фонд с цел строителство, нито е била открита процедура за промяна на предназначението на земята. В своето становище МИКС отбеляза, че в договорите си за замяна българската държава е предвидила, че не се позволява промяна на предназначението на земята.
4.2.2. Държавна помощ при замяната на горска земя
(62)
Що се отнася до изразените от Комисията съмнения относно това дали административните цени на сделките за замяна са довели до конкретна пазарна цена, бенефициерите (47) изложиха няколко сходни довода защо това е точно така по отношение на техните собствени сделки за замяна.
(63)
Първо, един от бенефициерите (48) твърди, че при определянето на административните цени в Наредбата за базисните цени се вземат предвид такива обективни критерии като местоположението на земята, важността на районите, както и типа и важността на растителните видове, намиращи се върху тази земя, докато други двама бенефициери (49) твърдят, че административната цена на заменените земи се основава на критерии, които са идентични с тези, използвани за замени на частна горска земя, осъществени от частни инвеститори и включващи земя, намираща се в близост до обекти на местната или националната инфраструктура, която е подобна на земята от оспорваните сделки за замяна по отношение на растителни видове, месторазположение в райони под специална защита от урбанизация и т.н. Аналогично други бенефициери (50) твърдят, че оценките, произтичащи от Наредбата за базисните цени, водят до административни цени, които са сходни със или в много случаи по-високи от пазарните цени за горска земя в България поради липсата на национален пазар за този тип земя и поради факта, че няколкото частни сделки са били сключени на ниски цени. Следователно замените са били осъществени при преобладаващите на пазара икономически условия.
(64)
Второ, редица бенефициери (51) твърдят, че са извършили оценки на заменените парцели, които са довели до административни цени, които са сходни с (52), а в много случаи дори и по-високи от (53) пазарните цени за горска земя в България.
(65)
Трето, като причина защо административните цени трябва да се считат за близки до пазарните цени някои бенефициери (54) изтъкват липсата на изцяло частни замени или сделки за продажби в районите, където са осъществени предприетите от тези бенефициери замени.
(66)
И накрая, няколко бенефициери (55) твърдят, че доколкото упражнявайки своите правомощия да действа по собствено усмотрение, министърът на земеделието и храните има право да откаже да извърши замяната, ако не е в интерес на държавата да придобие частната горска земя, и доколкото условията на споразумението за замяна трябва да бъдат одобрени и от двете страни (публична и частна), сделките за замяна трябва да се считат за търговски сделки, в чийто контекст държавата се държи като оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“).
(67)
Що се отнася до потенциалния размер на държавната помощ, съдържаща се в сделките за замяна (т.е. разликата между административните и пазарните цени за горската земя), по-голямата част от бенефициерите (56) отговориха, че в случаите, в които частната земя е с по-висока стойност от държавната земя, българските органи не са покрили разликата в цените. Друг бенефициер (57) заяви, че разликата в пазарните цени на заменените частни и държавни гори, разположени в едни и същ или в съседни райони, облагодетелства правителството, тъй като административните цени са по-високи отколкото пазарните цени, свободно договорени между частните собственици на гори в съответните райони.
(68)
Що се отнася до другите условия за констатиране на наличието на държавна помощ, няколко бенефициери (58) оспориха, че те са били спазени. Така някои бенефициери (59) твърдят, че те са физически лица, за които българският Закон за държавните помощи и член 107 от Договора не се прилагат. Във връзка с държавните ресурси тези бенефициери отбелязват, че правителството е придобило земята чрез неправомерно отчуждаване без съответстващо обезщетение, така че не може да се счита, че държавата разполага с тези ресурси. Във връзка с избирателността тези бенефициери твърдят, че Законът за горите се прилага за всички (erga omnes) и поради това не води до дискриминация.
(69)
Друг бенефициер (60) също счита, че условията на член 107 от Договора не са били изпълнени по отношение на сделките за замяна, но поради малко по-различни причини. Първо, нямало прехвърляне на държавни ресурси, доколкото замяната била „сделка за двойна продажба“, осъществена след като е направена оценка от независим оценител на имота въз основа на предвидените в закона обективни критерии за изчисление на цената. Не било предоставено предимство, нито страните по замените били поставени в по-благоприятно положение в сравнение с техните конкуренти, тъй като всеки собственик на горска земя можел да поиска замяна на своята частна земя срещу горска земя държавна собственост. Подобен довод е изложен и от друг бенефициер (61), който счита, че схемата за замяна е обща мярка, достъп до която имат всички собственици на горска земя.
(70)
Що се отнася до наличието на икономическо предимство, по-голямата част от бенефициерите (62) оспориха, че са получили такова предимство от сделките, тъй като според тях административната цена на заменената земя е била равна на или по-висока от пазарната ѝ цена.
(71)
И накрая, що се отнася до въпроса дали сделките за замяна нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, по-голямата част от бенефициерите (63) отговориха, че не упражняват дейност в секторите недвижими имоти и туризъм и/или не са предприели никакви стъпки за получаването на лиценз за туроператор. Освен това те потвърдиха, че не са ползвали придобитата чрез замяната земя за производството на дървен материал след нейното придобиване, нито са продавали дървен материал в България или в други държави членки. Поради това те заявяват, че не може да се твърди, че съществува реално или потенциално влияние върху търговията в рамките на Общността. Друг бенефициер (64) добави, че замените не водят до повишаване на производителността на национално равнище, ограничавайки по този начин наличните възможности за предприятията от други държави членки да внасят продукти на местния пазар.
(72)
Други бенефициери (65) заявиха, че тъй като замените не включват прехвърляне на държавни ресурси и не им предоставят икономическо предимство, не може да се счита, че те са нарушили равновесието на пазара и икономическите условия, при които предприятията упражняват дейност, т.е. необходимостта от придобиване на материални активи за първоначална инвестиция. По тази причина предприятия от други държави членки могат да навлизат и извършват дейност на същия пазар при справедливи условия, така че не може да се твърди, че търговията между държавите членки е била засегната от оспорваните замени.
(73)
И накрая, един бенефициер (66) обясни, че горската земя, която е придобил от държавата, не е подходяща за залесяване. Освен това той счита, че неговият имот е бил по-добър от този, който е получил от държавата, и че сделката не включва държавна помощ. Накрая той посочи, че придобитата земя се използва за отглеждане на пчели с подвижни кошери, като през лятото земята се използва за пасище.
4.2.3. Съвместимост на потенциалната помощ
(74)
Въпреки че Комисията поиска от заинтересованите страни да предоставят всички доказателства, с които разполагат и които биха ѝ позволили да провери съвместимостта на оспорваните сделки за замяна с вътрешния пазар, никой от бенефициерите не направи това.
5. МНЕНИЕ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
5.1. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(75)
Българските органи твърдят, че оспорваните сделки за замяна не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(76)
По повод на предполагаемата неразривна връзка между сделките за замяна и промяната в предназначението на заменената горска земя българските органи отбелязаха, че в член 15, буква б) от Закона за горите е предвидена възможността да се кандидатства за промяна в предназначението на горската земя, независимо от начина на придобиване на земята - било то чрез замяна, сделка за продажба и/или по друг начин. Такава теоретична възможност обаче не следва да се разбира като твърдо предварително съгласие между органите и частната страна по замяната за последваща промяна в предназначението на земята.
(77)
Българските органи са предоставили доказателства, че във връзка със 132-те замени, които са били осъществени през периода 2007-2009 г., са били подадени 24 искания за промяна в предназначението на заменената горска земя, от които само в 15 случая (т.е. 11,4 % от всички замени) е било прието положително административно решение, допускащо исканата промяна.
(78)
Българските органи също така отбелязват и различните цели, преследвани от сделките за замяна и от промяната в предназначението на земята. Докато със замените се цели да се постигне консолидиране и съхранение на българските гори с оглед гарантиране на тяхното устойчиво развитие и възпроизводство в полза на цялото общество, промяната в предназначението на земята е свързана с постигането на целите, предвидени в Закона за устройство на територията, който установява правилата за включване на земя в границите на агломерации, в които застрояването е разрешено в съответствие с обществените потребности и интереси, свързани с устойчивото развитие и създаването на подходящи условия за живот, работа и развлечение на гражданите. Освен това, докато сделките за замяна зависят от решенията, вземани от министъра на земеделието и храните, промените в предназначението на земята зависят от одобрението на плановете за устройство на територията от различни компетентни органи, а именно от министъра на регионалното развитие и благоустройството, областния управител или общинските съвети. И накрая, предвид факта, че правото да се поиска промяна в предназначението на земята не произтича непосредствено от Закона за горите, а изисква спазването на условия, предвидени в други закони, българските органи считат, че хипотетичната възможност за промяна в предназначението на земята не означава, че тази промяна е неразривно свързана със сделките за замяна.
(79)
Що се отнася до въпроса дали потенциалната промяна в предназначението на заменената земя трябва да се вземе предвид при определяне цената на тази земя, българските органи повториха позицията си, че няма пряка връзка между цената, по която е оценена замяната, и последващата промяна в предназначението на земята. Органите са предоставили подробно описание на процедурата, която трябва да се следва, за да се определят съответно цените за замяната (предишни член 20, параграф 5 и член 21 от Наредбата за базисните цени) и дължимите такси за промяната на предназначението на земята. Тези органи също така отбелязват, че частните собственици могат да поискат промяна в предназначението на горската земя независимо от това как са получили земята, така че всеки един инвеститор би получил същите предимства независимо от това дали е придобил гората от държавата или чрез сделка между несвързани лица, сключена при справедливи пазарни условия с частна страна, така че таксите, дължими за промяна в предназначението на земята, следва да се считат за неизбирателни спрямо бенефициерите.
(80)
Що се отнася до съмненията на Комисията дали методиката за изчисление на административните цени отразява правилно пазарните цени, българските органи отбелязват на първо място, че административните цени се определят при съблюдаване на разпоредбите на Наредбата за базисните цени и че при изготвянето на тази наредба са били взети за пример практики за определяне на административните цени за горски земи в други държави членки, най-вече в Германия. Освен това оценките на частните и държавните гори са извършени от независими експерти въз основа на единен набор от критерии.
(81)
Второ, българските органи предоставиха данни за всички сделки (67) за покупко-продажба на частни гори, осъществени през периода 2007-2009 г. (68). В информацията, предоставена по отношение на средните цени на имоти частна собственост (т.е. „пазарните цени“), се съдържа резюме на надеждни пазарни доказателства в съответствие с изискването, предвидено в точка 34 от Допълнителните разпоредби към Наредбата за базисните цени. Когато няма налична информация за сделките, сключени в същите райони, са предоставени данни за такива, които са осъществени в близки райони и са включвали гори, сходни като местоположение и растителни видове. Според българските органи въз основа на тези данни може да се докаже, че в повечето случаи административната цена, използвана за оспорваните сделки за замяна, е била като цяло по-висока от пазарните цени, получени при сделки, сключени между несвързани лица при справедливи пазарни условия (69). Във връзка с това българските органи поставят под въпрос представеното от жалбоподателя доказателство. От една страна, цитираните от жалбоподателите цени са били именно цените, по които земята е била предложена за продажба, а не непременно реално получените цени, или цени на парцели земя с вече променено предназначение и заплатена таксова марка. От друга страна, цитираната от жалбоподателя пазарна цена невинаги е надеждна, тъй като в много случаи тя е получена само в резултат на една-единствена частна сделка.
(82)
Трето, българските органи отново посочиха, че правителството не е покрило разликата до по-високата административна обща стойност на придобитата частна горска земя и че сделките за замяна са били осъществявани само ако полученият при замяната парцел горска земя частна собственост е бил със стойност, по-висока или равна на стойността на държавния парцел, за който той е бил заменен. Освен това частната страна е трябвало да плати административни разходи в размер на 2 % от стойността на имота.
(83)
И накрая, българските органи посочват, че след първоначалното ѝ приемане Наредбата за базисните цени е била изменяна три пъти - съответно през 2004 г., 2005 г. и 2007 г. Особено внимание заслужава изменението на Наредбата през 2005 г. с оглед на напредналия етап на реституцията на отчуждени гори и горски земи, доколкото това е означавало, че на пазара вече са се предлагали и търсели частни гори. Това изменение по същество е целяло да промени методиката за оценка на земята. Освен това коефициентите, отнасящи се до защитени от урбанизация райони, също са били увеличени и са били въведени няколко нови категории, определящи добавките към цените на земята в зависимост от категорията на населеното място.
(84)
Нещо повече, след присъединяването на България към Съюза на 1 януари 2007 г. коефициентите в Наредбата са били актуализирани изцяло, включително и онези, имащи отношение към защитените от урбанизация райони, както и така наречените коефициенти за „пазарен регулатор“, които зависят от категорията на земята. Освен това член 20, параграф 5 от Наредбата за базисните цени е бил изменен, като цената за замяната на държавна земя е била увеличена с 50 % от стойността на коефициента за „пазарен регулатор“. Също така е била въведена добавка към стойността на земята според различните категории населени места.
(85)
Според българските органи тези изменения на Наредбата за базисните цени показват, че въпреки липсата на добре развит национален пазар за горски земи и с оглед на предстоящото присъединяване на България към Съюза органите са се опитали да актуализират механизма за оценка, определен в Наредбата, като гарантират, че той е основан на надеждни пазарни доказателства. Следователно към датата на присъединяването на България към Съюза изчислените административни цени въз основа на Наредбата за базисните цени не са били по-ниски от пазарните цени за тези парцели.
(86)
По отношение на съмнението на Комисията относно потенциала на сделките за замяна да нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, българските органи на първо място изтъкват, че от частните страни, участвали в оспорваните сделки за замяна, 81 от тях представляват предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Останалите 51 частни страни са били физически лица, които не извършват търговия на стоки или услуги. В този контекст България подчертава, че нито Държавната агенция по горите, нито нейният правоприемник Изпълнителната агенция по горите е получавала молби за добив на дървен материал или износ от физическите лица, които са осъществявали замени през разглеждания период.
(87)
Второ, българските органи твърдят, че сделките за замяна не могат да засегнат търговията в рамките на Съюза, тъй като подпомогнатите дружества се занимават с дейности, които не включват вноса или износа на продукти или услуги. Българските органи допълниха вече предоставената информация относно обема на добития и изнесен за Съюза дървен материал през разглеждания период и представиха документ, показващ че нито една от частните страни, придобили държавна горска земя чрез оспорваните сделки за замяна, не е добивала, продавала на националния пазар или изнасяла дървен материал от Република България.
(88)
Трето, българските органи заявяват, че секторът на туризма (напр. извършването на дейност като туроператор, туристическа агенция, собственик на хотел и доставчик на допълнителни туристически услуги) се урежда от правилата, предвидени в българския Закон за туризма. Този закон изисква административна регистрация на операторите в публичен регистър, воден от Министерството на икономиката, енергетиката и туризма. Лицата, занимаващи се с хотелиерство, също подлежат на регистрация в специален регистър съгласно член 58 от Закона за туризма. Поради тази причина само дружествата, вписани в съответните публични регистри, водени от Министерството на икономиката, енергетиката и туризма, могат да се считат за предприятия, осъществяващи дейност в сектора на туризма. Проверка в съответните регистри показа, че само едно от дружествата, придобили държавна горска земя в резултат на оспорваните сделки за замяна - Капси Турс ООД - е регистрирано като туроператор по смисъла на Закона за туризма.
(89)
Четвърто, българските органи обясниха, че извършването на стопанска дейност като строително дружество в България също е предмет на изискване за регистрация в Централния професионален регистър на строителя, воден от Камарата на строителите в България, в съответствие със специален закон, и по-специално Закона за Камарата на строителите (70). Българските органи изтъкват, че само три от предприятията, които са осъществили замени с правителството, са били регистрирани като строителни дружества и биха могли по някакъв начин да участват в строителни работи съгласно закона.
(90)
Следователно българските органи твърдяха, че повечето предприятия, които потенциално са имали полза от оспорваните сделки за замяна, не са извършвали дейност в секторите на строителството и туризма. Следователно според тях не може да се каже, че конкуренцията на съответните пазари, с изключение на сектора на горското стопанство, е била нарушена от тези сделки.
5.2. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ НА ЖАЛБОПОДАТЕЛЯ
(91)
Българските органи са съгласни с жалбоподателя, че няма наличие на държавна помощ при замените на горски земи между държавата и общините. За разлика от това, според тях твърдението на жалбоподателя, че повечето бенефициери осъществяват дейност в сферата на строителството или туризма, е невярно поради обяснените в предишния раздел причини.
(92)
Българските органи също така не са съгласни с начина, по който жалбоподателят определя пазарните цени на горите, като сравнява цените на горската земя през различни години (напр. няколко години преди замяната на горите), и оспорват твърдението на жалбоподателя, че в някои случаи собствениците на заменени горски земи са предоставили тези земи като обезпечение, за да получат заеми, тъй като това не би отговаряло на разпоредбите на българското законодателство и на цитирания от жалбоподателя Закон за държавната собственост. Предоставените от жалбоподателя данни съдържат значителни грешки и не съответстват на информацията в наличните имотни регистри и документацията за замените. Предоставените от жалбоподателя данни биха били неверни и по отношение на горската земя държавна собственост, която е била придобита чрез замените и впоследствие е била предоставена като обезпечение по заеми. Във всеки случай българските органи обясниха, че в България банките изискват освен недвижими имоти и други ликвидни активи като обезпечение, за да се гарантира погасяването на дълга. Следователно според тези органи би било неправилно размерът на предоставения заем да бъде разделен на квадратурата на земята, служеща за обезпечение за ипотеката, за да се определи цената на квадратен метър. Органите също така представят становище на Първа инвестиционна банка относно механизмите за предоставяне на заеми и методите на оценяване на гори и горски имоти, предложени от заемополучателите като обезпечение.
(93)
Българските органи не са съгласни и с твърдението на жалбоподателя, че общинските органи не са имали друг избор освен да приемат подробни планове за устройство на територията за земята, чието предназначение е било променено. Според тези органи всяка промяна в предназначението на земята е основана на законоустановени подробни планове за устройство на територията, които са били подложени на публично обсъждане и са изменили съществуващите общи планове за устройство на територията за населените райони. Тези административни процедури не се извършват по преценка на министъра на земеделието и храните, който издава индивидуални административни разпореждания за промяна на зонирането на земята на страните, искащи такава промяна, едва след като съответният подробен план за устройство на територията влезе в сила.
(94)
Освен това органите отхвърлят твърдението, че много от участващите в замените страни са възнамерявали да променят предназначението на придобития горски парцел. Съгласно българския Закон за горите такова намерение за промяна може да бъде осъществено само чрез подаване на молба по процедурата, посочена в член 14в от Закона за горите (отменен). Всяко друго намерение, изразено в публикация в средствата за масово осведомяване или по начин, различен от предвидената в закона процедура, би било неуместно и произволно.
(95)
Органите също така не са съгласни с твърдението на жалбоподателя, че административният начин за определяне на цените на горската земя не отразява динамичното развитие на икономиката. Органите считат, че начинът на определяне на цените чрез използване на Наредбата за базисните цени е подходящ. Не е вярно и това, че наредбата не е била актуализирана, тъй като през 2007 г. са въведени нови коефициенти, така че да не се предоставя икономическо предимство на икономическите оператори чрез вече осъществените замени.
(96)
Органите отхвърлят довода на жалбоподателя, че оценителите са пристрастни. Според органите тези оценители са съдебни експерти, чиято почтеност не може да се поставя под съмнение. Освен това, ако бяха оценили горската земя благоприятно по отношение на частната страна и по начин, който не отговаря на условията от Наредбата за базисните цени, такава оценка не би била приета от органите за целите на замяната.
(97)
Във връзка с твърдението на жалбоподателя, че официалните статистически данни за стойностите/цените на сделките, предоставени от органите, са неверни, органите заявяват, че избягването на данъчно облагане чрез укриване на действителната цена, при която е осъществена дадена сделка, представлява престъпление по българския Наказателен кодекс.
(98)
И накрая, българските органи отхвърлят твърдението на жалбоподателя, че обвинителният акт срещу бившия ръководител на ИАГ представлява доказателство за наличие на държавна помощ, свързана със замените. Според тези органи производствата срещу длъжностни лица, които са участвали в процедурите за замяна на горска земя държавна собственост, не са от значение за оценяването на наличието на помощ при оспорваните сделки.
5.3. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ДРУГИ ТРЕТИ СТРАНИ
5.3.1. Мнение на България от 29 септември 2011 г.
(99)
С писмо от 29 септември 2011 г. българските органи отговориха на становището, изразено от Ол Сийз относно решението за откриване.
(100)
Дружеството Ол Сийз е заменило общо 157,4 хектара горски парцели частна собственост в общините Тетевен и Габрово за приблизително 57,9 хектара горски парцели държавна собственост в община Балчик (71). В тази връзка Ол Сийз също така е платило на българската държава 138 781 лева административни разходи.
(101)
Административната цена на горските парцели държавна собственост е била оценена на 11,99 лева/м2. Според информацията, с която разполагат българските органи, през разглеждания период средната пазарна цена (която е цената, договорена между частни страни, купуващи и продаващи горски парцели на търговска основа в един и същ или съседен район на територията на една и съща община) е била 4,16 лева/м2. Следователно замяната между Ол Сийз и Република България е била осъществена срещу заплащане и не е довела до икономическо предимство по смисъла на член 107 от Договора.
(102)
Българските органи отбелязват още, че Ол Сийз е подало молба за промяна на предназначението на горския парцел в съответствие с член 14 от Закона за горите и че Министерският съвет на България е одобрил молбата в съответствие с член 14г, алинея втора от Закона за горите (72). Доколкото е известно на българските органи, това решение не е влязло в сила. Българските органи са съгласни със становището на Ол Сийз, че държавата не е оказала пряко влияние върху промените в предназначението на въпросната земя (за която не е имало план за земеползване) и че поради това промяната на собствеността в резултат на замяната не може да бъде израз на общо намерение от страна на участниците в замяната да осъществят промяна в нейното предназначение. Според българските органи определящият фактор при оценката на замените трябва да бъде дали балансовата стойност на разменяните активи е еквивалентна. Именно това е базата, въз основа на която българското правителство е извършвало тези сделки. Друга причина, поради която няма наличие на държавна помощ при промяната в предназначението на земята след замяната, е фактът, че административните такси са еднакви за всички кандидати.
(103)
Българските органи освен това отбелязват, че Ол Сийз нито е добивало дървен материал в парцелите, които е получило в резултат на замяната, нито е търгувало в рамките на Съюза с дървен материал от тези парцели. Освен това Ол Сийз не предлага туристически услуги, както се посочва в Закона за туризма, нито е строително дружество по смисъла на Закона за камарата на строителите.
5.3.2. Мнение на България от 4 ноември 2011 г.
(104)
С писмо от 4 ноември 2011 г. България представи становището си относно мненията на следните трети страни: Елкабел АД, Ел Ем Импекс ЕООД, Форос Дивелъпмънт ЕАД и Симеон Стоев Миров.
(105)
Що се отнася до сделките за замяна, осъществени с Елкабел, Ел Ем Импекс и Форос Дивелъпмънт, българските органи заявиха, че те не са покрили разликата в цените и в съответните случаи са получили допълнително плащане на административните разходи от частните страни. Освен това всички местни данъци са били платени от тези страни. И накрая, нито едно от трите дружества не е поискало промяна в предназначението на придобитата горска земя.
(106)
Българските органи освен това отбелязват, че в някои от общините, в които са били разположени заменените парцели, не са сключвани изцяло частни сделки, така че не е било възможно да се определи пазарната цена на заменените парцели или дали е било предоставено икономическо предимство.
(107)
Българските органи освен това отбелязват, че нито Елкабел, нито Ел Ем Импекс са износители на дървен материал и не са регистрирани като строителни или туристически дружества съгласно българското законодателство.
(108)
Що се отнася до Симеон Стоев Миров, физическо лице, който е заменил 5,6 декара частна горска земя в Ракитово, оценена на 3 436 лева, за 5 декара горска земя държавна собственост в Бургас (село Крайморие), оценена на 1 308 лева, българските органи считат, че тази замяна следва да попада в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
(109)
По тези причини българските органи заявяват, че според тях осъществените с горепосочените частни страни замени не представляват държавна помощ.
5.3.3. Мнение на България от 16 декември 2011 г.
(110)
С писмо от 16 декември 2011 г. България представи становището си относно мненията на следните трети страни: ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт ООД, Изгрев 5 ЕООД, Екобалкани-България ЕООД, Вихрен ЕООД, Литекс Комерс АД и Живка Благоева.
(111)
Що се отнася до сделките за замяна, сключени с ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт, Изгрев 5, Екобалкани, Вихрен и Литекс Комерс, българските органи обясниха, че те не са покрили разликата в цените и в съответните случаи са получили допълнително плащане на административните разходи от частните страни. Освен това всички местни данъци са били платени от тези страни. И накрая, ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт, Екобалкани и Литекс Комерс не са поискали промяна в предназначението на придобитата от тях държавна горска земя.
(112)
Българските органи освен това отбелязват, че в някои от общините, в които са били разположени заменените парцели, не са сключвани изцяло частни сделки, така че не е било възможно да се определени пазарната цена на съответните парцели и не може със сигурност да се установи дали на горепосочените частни страни е било предоставено икономическо предимство. В случая с Изгрев 5 административната цена на заменената горска земя държавна собственост е била малко по-висока от пазарната цена, получена при подобни частни сделки, така че според българските органи не е било предоставено предимство. Същата обосновка била относима и към сделката с Литекс Комерс, при която - според българските органи - административните цени са били четири пъти по-високи от пазарните цени за държавната горска земя.
(113)
И накрая, българските органи отбелязват, че нито една от горепосочените частни страни не е износител на дървен материал и не е регистрирана като строително или туристическо дружество съгласно българското законодателство, така че сключените с тях сделки за замяна не засягат търговията между държавите членки.
(114)
Що се отнася до сделката за замяна с Живка Благоева, физическо лице, тя е довела до замяна на 1,9036 хектара частна горска земя в община Тетевен, оценена на 16 091 лева, за 0,3001 хектара горска земя държавна собственост в района на Предела, община Разлог, оценена на 24 216 лева. Българската държава не е покрила разликата в цените, всички административни разходи и местни данъци са били платени от Живка Благоева и новият собственик не е поискал промяна в предназначението на заменената земя. Според българските органи тази замяна следва да попада в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
(115)
Съответно българските органи считат, че няма наличие на държавна помощ при сделките за замяна, сключени с горепосочените частни страни.
5.3.4. Мнение на България от 25 април 2012 г.
(116)
С писмо от 25 април 2012 г. българските органи представиха становището си относно мненията на следните трети страни: Аква Истейт, Бета Форест, Коста Геров, Димитър Иванов Терзиев, Явор Илиев Хайтов, Валентина Ангелова Хайтова, Георги Александров Бабев, Мариета Тихомирова Дамянова, Елизабет Петкова Михайлова, Светослав Петков Михайлов, БГ Ленд Ко, Мирта Инженеринг, Микс-ПС ООД и БОИЛ ООД.
(117)
Българските органи подкрепят мненията, представени от тези физически лица и дружества, които са били страни по сделки за замяна, сключени през разглеждания период, а именно че замените не включват наличието на държавна помощ, а вместо това представляват сделки, извършени при благоприятни за държавата условия и по цени, които не са по-ниски от пазарните цени за подобни недвижими имоти. Освен това българските органи подкрепят становището на горепосочените частни страни, че сделките за замяна са били извършени в съответствие с действащото българско национално законодателство - Наредбата за базисните цени и Закона за горите. И накрая, следва да се счита, че някои от тези сделки попадат в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
5.4. ОТГОВОРИ НА БЪЛГАРИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ОТПРАВЕНИТЕ ОТ КОМИСИЯТА ИСКАНИЯ ЗА ИНФОРМАЦИЯ, ИЗПРАТЕНИ ПО ВРЕМЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(118)
На по-късен етап, в отговор на искания за информация, българските органи предоставиха пазарните цени - както за горските парцели частна собственост, така и за горските парцели държавна собственост - за всички сделки за замяна през разглеждания период (73).
(119)
В становището си от 19 ноември 2013 г. (74) обаче българските органи посочиха, че съществуват някои проблеми относно надеждността на предоставените от тях данни. По-специално за целите на формулата, изложена в съображение 44, българските органи предоставиха справедливите пазарни цени за 82 парцела (60 държавни и 22 частни парцела), засегнати от оспорваните сделки за замяна. За останалите парцели те представиха пазарните стойности, изчислени при полагането на максимални усилия, като посочиха, че те могат и да не отразяват непременно справедливите пазарни стойности. По отношение на останалите засегнати парцели държавна собственост българските органи обясниха, че цените, посочени от тях като пазарни, всъщност са били средните цени от различни видове сделки с гори. Следователно те не представляват непременно справедливата пазарна стойност, тъй като не са равни на средните цени на напълно аналогични сделки.
(120)
По подобен начин по отношение на останалите частни парцели, които все още не са били предмет на оценка от независим експерт, българските органи посочиха, че при определени случаи цените, посочени в удостоверенията за продажби, които са били използвани от органите като приблизителна стойност на представените от тях пазарни цени на тези парцели, са били близки до или равни на така наречените данъчни стойности. Данъчната стойност на даден парцел не е неговата пазарна стойност, а минималната цена, която трябва да бъде платена при сделки с недвижимия имот, т.е. пазарната стойност на съответния парцел по принцип би била по-висока.
(121)
Независимо от изложеното по-горе българските органи подчертаха, че представените от тях данни относно пазарните цени са най-добрите приблизителни оценки, които могат да получат, тъй като: i) в България няма конкретни правила за определяне на пазарни цени за горски парцели чрез оценка, ii) извършването на оценка от независим експертен оценител на това какви биха били пазарните цени на засегнатите парцели към момента на замяната би отнело много време и iii) това би било много скъпоструващ процес. Освен това българските органи заявиха, че представените цени при всички случаи са по-близки до справедливите пазарни цени, отколкото до административните цени.
(122)
И накрая, българските органи предоставиха информация относно извадка от 25 сделки за замяна, осъществени при действително използваните административни цени, и хипотетичните административни цени, които биха се получили след прилагането на коефициентите, посочени в актуализираната през 2010 г. Наредба за базисните цени. В представената извадка бяха включени 25 сделки, осъществени основно през 2009 г. или 2008 г. (само 6 сделки - реализирани през 2007 г.). Тази информация бе поискана от Комисията, за да провери дали системата на административните цени - ако са били правилно актуализирани - отразява по подходящ начин пазарните цени за горска земя въз основа на цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност, и която във всички случаи би довела до такава, както се изисква в съдебната практика.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(123)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с общия пазар.
(124)
Поради това, за да бъде определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1, мярката трябва да отговаря на следните кумулативни условия: i) за мярката трябва да е отговорна държавата и тя да е финансирана с държавни ресурси; ii) тя трябва да предоставя предимство на нейния бенефициер; iii) това предимство трябва да бъде избирателно; и iv) мярката трябва да нарушава или да застрашава да наруши конкуренцията и може да засегне търговията между държавите членки.
(125)
В настоящия случай обаче трябва да бъде разгледан и предварителният въпрос дали потенциалните бенефициери на сделките за замяна са предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Това е необходимо, тъй като съгласно формулировката на тази разпоредба правилата за държавни помощи се прилагат само когато бенефициерът е предприятие.
(126)
Съдът на Европейския съюз („Съдът на ЕС“) определя понятието „предприятие“ за целите на член 107, параграф 1 от Договора като субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина му на финансиране (75). Съгласно Съда на ЕС всяка дейност, която се състои от предлагане на стоки и услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (76). Класификацията на даден субект като предприятие по този начин винаги е свързана с определена дейност. Субект, който извършва както стопански, така и нестопански дейности, трябва да се счита за предприятие единствено по отношение на първия тип дейност. Не е необходимо предприятието да бъде юридическо лице. Физическите лица също могат да се считат за предприятия по отношение на държавната помощ, при условие че те извършват стопанска дейност.
(127)
С оглед на това следва да се отбележи, че определени бенефициери на оспорваните сделки за замяна не са извършвали стопанска дейност със заменената горска земя през разглеждания период и понастоящем не извършват такава дейност. В резултат на това тези бенефициери не могат да се считат за предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, поради което се счита, че няма наличие на държавна помощ при сделките за замяна, които те са сключили с българската държава.
(128)
Следователно останалата част от настоящото решение се отнася само до тези бенефициери на оспорваните сделки за замяна, които представляват предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1. Неразривна връзка между замяната и промяната в предназначението на земята
(129)
Първото съмнение, изразено от Комисията в решението ѝ за откриване на процедурата, беше дали съществува неразривна връзка между сделките за замяна и промяната в предназначението на заменената земя, придобита от бенефициерите. Това е важно, тъй като ако се установи, че такава връзка съществува, тя ще повлияе на оценката на Комисията за това дали сделките за замяна водят до икономическо предимство и как това предимство трябва да бъде определено в количествено изражение. Неразривна връзка означава, че намерението на страните по сделката за замяна още преди сключване на сделката е било след замяната да променят предназначението на земята държавна собственост от горска земя в земя за застрояване. Поради това, макар административните цени за сделката за замяна, изчислени въз основа на Наредбата за базисните цени, да са се основавали на замяната на два парцела горска земя, последващата промяна в предназначението на парцела държавна собственост - ако това е било намерението от самото начало - би могла да доведе до формирането на цена, по-ниска от реалната цена на получения парцел, като се вземе предвид бъдещото му предназначение като земя за застрояване.
(130)
Според Комисията фактът, че оспорваните сделки за замяна винаги - или поне в голямата част от случаите - са били последвани от (одобрено) искане за промяна на предназначението на заменената горска земя, придобита от бенефициера, в земя за застрояване, би бил обективен признак за това, че страните по тези сделки за замяна от самото начало са имали намерение да променят предназначението на земята държавна собственост след замяната.
(131)
Статистическите данни, предоставени от българските органи в отговор на решението за откриване, потвърждават отново данните, отразени в съображение 38, показвайки, че във връзка със 132-те сделки за замяна, осъществени през разглеждания период, са били подадени 24 искания за промяна на предназначението на земята в земя за застрояване (което представлява 18,2 % от всички замени), от които в 15 случая исканата промяна е била одобрена (което представлява 11,4 % от всички замени). Въз основа на тези данни Комисията стига до заключението, че в повечето случаи замените не са били последвани от искане за промяна на предназначението на земята.
(132)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че българското законодателство предвижда две отделни процедури за замяна и за промяна на предназначението на земята и съответно два отделни държавни органа, които са компетентни за всяка една от операциите и осъществят дейността си независимо един от друг. Това е още един признак, че в настоящия случай липсва неразривна връзка между сделките за замяна и промяната на предназначението на земята.
(133)
Тъй като не се установи наличието на неразривна връзка между сделките за замяна и промяната на предназначението на заменената земя, придобита от бенефициерите, Комисията ще провери всяка една от тези операции поотделно за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.2. Наличие на помощ при промяната в предназначението на земята
(134)
Определянето на предназначението на земята подлежи на правния контрол, упражняван от държавните органи върху използването и интензивността на застрояване на даден парцел земя. Когато държавен орган одобрява промяна в предназначението на даден парцел земя, той осъществява регулаторна дейност и не действа като икономически субект.
(135)
Единствено предимствата, предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси, следва да се разглеждат като помощ по смисъла на член 107 от Договора. В съответствие със съдебната практика на Съда на ЕС (77) разграничението, което се прави в тази разпоредба, между „помощ, предоставена от държава членка“, и помощ, предоставена „чрез държавни ресурси“, не означава, че всички предимства, които са предоставени от държавата, независимо дали са финансирани чрез държавни ресурси или не, представляват помощ. Това разграничение цели по-скоро само да включи в това определение както предимствата, които са предоставени пряко от държавата, така и тези, които се предоставят от публичен или частен орган, посочен или учреден от държавата.
(136)
Макар че одобрението от публичен орган на промяната в предназначението на определен парцел земя от горска земя в земя за застрояване може да доведе до увеличаване на пазарната стойност на тази земя, това одобрение не води до прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора: упражняването на тази регулаторна функция не води до положително прехвърляне на средства към получателя на това одобрение, нито пък води до отказ от държавни ресурси, тъй като при упражняването на тази регулаторна функция държавата не е задължена да налага на успешните кандидати такса, която да отразява цялата икономическа стойност, която те извличат от получаването на това одобрение (78).
(137)
Съответно решението на публичен орган да промени предназначението на определен парцел земя не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.3. Наличие на помощ при сделката за замяна
(138)
В съответствие с установената съдебна практика (79) продажбата от публични органи на земи или сгради на предприятие или на лице, извършващо стопанска дейност, могат да доведат до икономическо предимство и това да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, по-специално когато продажбата не се извършва по пазарна стойност, т.е. по цената, която вероятно би определил частен инвеститор, действащ в нормални условия на конкуренция. Същото се отнася и за сделки за замяна, при които стойността на получената от държавата земя е по-висока от стойността на частната земя, отстъпена на държавата.
(139)
Преди обаче да провери дали сделките за замяна водят до икономическо предимство, Комисията следва да провери дали останалите условия, посочени в съображение 124, са налице с оглед установяване наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(140)
Първо, що се отнася до носенето на отговорност за мярката, за сделките за замяна е компетентен министърът на земеделието и храните или Министерският съвет (в зависимост от размера на парцела, който ще се заменя) и ИАГ, всички от които са държавни органи. При условие че резултатът от сделките за замяна е прехвърлянето на горска земя държавна собственост с по-висока стойност срещу отстъпена горска земя частна собственост, това води до прехвърляне на държавни ресурси, доколкото българската държава се отказва от определени приходи, които е можела да получи, ако при извършването на сделката бе действала в съответствие с пазарните условия.
(141)
Второ, сделките за замяна са избирателни, доколкото те облагодетелстват само тези собственици на земя, които са заменили своята горска земя частна собственост с горска земя държавна собственост.
(142)
Трето, сделките за замяна нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки. Доколкото бенефициерите при замените са предприятия, които предлагат стоки и услуги на определен пазар, всяка финансова изгода в резултат на замените укрепва позицията им в сравнение с други конкурентни предприятия в рамките на Съюза при търговията със същите стоки и услуги (80). В действителност много бенефициери (81) по сделките за замяна са посочили в българския Търговски регистър като своя сфера на дейност, наред с другото, недвижимите имоти, туризма, ресторантьорството и залесяването. Тези сектори са отворени за конкуренция на равнището на Съюза. Това се вижда от информацията в същия този регистър, в който няколко бенефициери (82) по сделките за замяна са посочили търговията или (международната) търговска дейност като своя сфера на дейност. Що се отнася до довода, изтъкнат от българските органи, че за да могат дружествата да извършват дейност в сектора на туризма или строителството, е необходимо да бъдат вписани в специални регистри, а това не е така за по-голямата част от дружествата, участващи в сделките за замяна, Комисията отбелязва, че понятието „предприятие“ в член 107, параграф 1 от Договора е обективно понятие, така че въпросът дали предприятията предлагат стоки и услуги на даден пазар и по този начин се конкурират с други предприятия и участват в търговията в рамките на Съюза, трябва да се определи с оглед на дейностите, действително извършвани от тези предприятия, а не дали са спазени определени национални правни формалности.
(143)
И накрая, що се отнася до наличието на икономическо предимство, сделките за замяна се отнасят до замяната на (най-малко) два парцела горска земя между българската държава и частни страни. За да се определи дали частните страни са получили икономическо предимство в резултат на сделката за замяна, пазарните стойности на заменените парцели трябва да бъдат оценени и сравнени една с друга. Ако сделката за замяна води до прехвърлянето на горска земя държавна собственост, чиято стойност е по-висока от стойността на горската земя, отстъпена от частната страна, на частната страна е предоставено икономическото предимство.
(144)
Както беше обяснено в съображение 16, административните цени за въпросните замени са били изчислени въз основа на Наредбата за базисните цени. Съдът на ЕС призна, че когато националното право установява административни правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на продажбата им от публични органи, за да съответстват тези правила на член 107 от Договора, прилагането им във всички случаи трябва да води до административна цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност на земята (83). Тъй като пазарната стойност е теоретична, задължително ще се приеме допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната (84).
(145)
От българските органи беше поискано да предоставят информация относно административните цени, използвани за всичките 132 сделки за замяна, осъществени в разглеждания период, както и относно пазарните цени на същите тези сделки. Комисията поиска от българските органи да вземат предвид и всякакви предишни или последващи сделки със същите горски парцели при определянето на тяхната пазарна стойност. Следователно, въпреки че Комисията счита, че за оценката на потенциалните елементи на държавна помощ при сделките за замяна разположението на заменените горски парцели не е от значение, информацията за цените - когато е имало такава - е била взета под внимание.
(146)
Българските органи посочиха, че съществуват някои проблеми по отношение на надеждността на данните, които са могли да предоставят относно пазарните цени (85). Същевременно обаче те посочиха, че предоставената информация съдържа най-добрите приблизителни оценки на пазарните цени (86). Комисията счита тези данни за достатъчно надеждни приблизителни оценки на реалната (т.е. на „справедливата“) пазарна стойност на съответните парцели.
(147)
Анализът на данните показа, че за парцели частна собственост използването на административни цени е довело до системно завишаване на цената на съответната горска земя в сравнение с пазарните цени (87), докато по отношение на държавната горска земя ситуацията не е така еднозначна, тъй като са налице и двата случая - на завишаване и понижаване. Съответно при определянето на това дали на бенефициерите е било предоставено предимство в резултат на сделките за замяна, едно просто сравнение на пазарната цена на парцела държавна собственост към момента на замяната с пазарната цена на парцела частна собственост, за който е бил заменен, не би отчело в достатъчна степен систематичното завишаване на цената на последната. Поради това Комисията разработи формула, която взема предвид административните цени, използвани при първоначалната сделка, за правилно оценяване на произтичащото от замяната предимство. За тази формула, която вече беше определена в решението за откриване, е необходимо да се изчислят следните суми:
i)
разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя частна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; и
ii)
разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя държавна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Приема се, че предимство е налице, ако стойността на ii) минус стойността на i) е положителна.
Всяка парична компенсация, платена от една от страните на другата, за да покрие разликата в административните цени на два парцела, които са предмет на сделката за замяна, също ще бъде взета предвид при определянето на това дали сделката за замяна е довела до предимство.
(148)
Като прилага тази формула към данните, предоставени от българските органи относно справедливите пазарни стойности и административните цени на заменените горски земи, Комисията заключава, че на бенефициерите на замените на земи е било предоставено предимство в почти 80 % от сделките за замяна, осъществени през разглеждания период, както е отразено в таблица 4.
Таблица 4
Сравнение на административните цени, използвани при замените, и пазарните цени, предоставени от българските органи
Сделки за замяна
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Общо
Предоставено предимство (брой случаи)
18
48
38
104
Като процент от всички замени
78 %
77 %
81 %
79 %
Брой осъществени замени
23
62
47
132
(149)
Посочените по-горе данни показват, че административните цени, определени за целите на сделките за замяна в съответствие с Наредбата за базисните цени, не са отразявали в достатъчна степен реалната пазарна стойност на съответните горски парцели.
(150)
Това несъответствие между административните цени, използвани за оспорваните сделки за замяна, и пазарните цени на въпросните парцели произтича, от една страна, от факта, че основната методика, използвана в Наредбата за базисните цени, не отразява в достатъчна степен критериите, които даден пазарен оператор би счел за важни при оценяването на заменените парцели горска земя, нито им отдава тяхната подходяща тежест. Първо, средните стойности на земята, посочени в приложение 1 от Наредбата за базисните цени, според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията, които се използват като основа за определянето на базисната стойност на земята (вж. съображение 18), е трябвало да бъдат определени въз основа на пазарните цени или на отчетите, водени за горите държавна собственост, но в действителност са били определени от експерти въз основа на малък брой пазарни източници.
(151)
Второ, коефициентите и добавките, използвани за отчитане на определени качества на горската земя при изчисляването на основната стойност на тази земя, описани в съображения 18-26, отразяват средство за административно опростяване, а не опит за точно измерване на икономическата стойност, която хипотетичен пазарен оператор, поставен в подобна ситуация, би придал на тези качества. Всъщност българските органи не са предоставили никакви икономически данни в подкрепа на нивата, на които тези коефициенти и добавки са били определени в Наредбата.
(152)
От друга страна, дори и методиката, определена в Наредбата за базисните цени, първоначално да е довела до пазарни цени за заменената горска земя, quod non, средните цени, коефициентите и добавките никога не са били актуализирани през разглеждания период, така че да отразяват адекватно промените в пазарните цени, които са настъпили впоследствие. В съответствие със съдебната практика (88), когато цените на земята се увеличават рязко, в административните методи за изчисляване на цената на продаваната от публичните органи земя трябва да се предвижда постоянното актуализиране на тези цени, така че действително заплатената от купувача цена да отразява, доколкото е възможно, пазарната стойност на тази земя. През етапа на предварително проучване българските органи обясниха, че съгласно членове 7.1 и 32 от Наредбата за базисните цени коефициентите, съдържащи се в тази наредба за изчисляването на административните цени, следва да бъдат актуализирани ежегодно. Освен това според предоставената от българските органи информация през разглеждания период пазарните цени на горските земи рязко са се увеличили. Въпреки това актуализирането, предвидено в тази наредба, никога не е било извършено през този период. Българските органи са актуализирали средните цени, коефициентите и добавките, използвани за определяне на административните цени, едва през 2010 г. въз основа на последните развития на пазара.
(153)
Съответно Комисията заключава, че на бенефициерите на замените на земи е било предоставено икономическо предимство със сделките за замяна в случаите, когато използваните административни цени не са отразявали адекватно пазарната цена на заменената земя.
6.1.4. Помощта de minimis
(154)
И на последно място следва да се отбележи, че в случаите, когато отделният бенефициер на сделката за замяна е получил предимство, което не превишава праговете, посочени в Регламент (ЕС) № 1407/2013 на Комисията (89), това предимство не се счита за държавна помощ и поради това не попада в рамките на забраната по член 107, параграф 1 от Договора, ако са изпълнени всички други условия, определени в този регламент.
(155)
Въз основа на количествените данни, предоставени от българските органи, би изглеждало, че в много от случаите (90) размерът на помощта, получена от бенефициерите на сделката за замяна, е по-нисък от прага de minimis от 200 000 EUR.
6.1.5. Заключение относно наличието на помощ
(156)
С оглед на гореизложеното Комисията стига до заключението, че сделките за замяна, осъществени от Република България по време на разглеждания период, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, в случаите, в които другата страна по съответната сделка е предприятие по смисъла на тази разпоредба, административните цени, използвани за тази сделка, не са отразявали пазарните цени и не са изпълнени условията за помощта de minimis, определени в Регламент (ЕС) № 1407/2013.
6.2. ЗАКОНОСЪОБРАЗНОСТ НА МЯРКАТА
(157)
Като не е подала уведомление за тези сделки за замяна преди тяхното осъществяване, Република България не е изпълнила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от Договора. Поради това тези сделки за замяна представляват неправомерно приведена в действие държавна помощ.
6.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(158)
Въпреки че от българските органи беше поискано да предоставят информация относно съвместимостта на тези сделки за замяна с вътрешния пазар, те продължиха да се придържат към своята аргументация, че тези сделки не оказват въздействие върху търговията в рамките на Съюза и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че съответната държавна членка носи основната тежест за доказването на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар чрез дерогация от член 107, параграф 1 от Договора, като тя трябва да докаже, че условията за тази дерогация са изпълнени (91).
(160)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че не изглежда да са налице някакви prima facie основания, така че да се приеме, че сделките за замяна са съвместими с вътрешния пазар или пряко въз основа на член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора, или въз основа на съответните насоки, основаващи се на тези разпоредби.
(161)
Поради това Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор („Насоките за горския сектор“) не могат да се използват като основание за съвместимост на схемата за замени, тъй като те се отнасят само за живи дървета и тяхната естествена среда в гори и други залесени земи, включително мерки за поддържане и засилване на екологичните и защитните функции на горите и мерки за насърчаване на използването на горите за отдих и на техните социални и културни измерения. Освен това разходите, покрити от помощта, предоставена в контекста на замените, не отговарят на определението за допустими разходи, посочено в Насоките за горския сектор (92), тъй като на частните страни не са били наложени никакви законови или договорни задължения да използват земята, получена чрез замените, като защитена природна зона. Напротив, всички страни са имали правото да поискат промяна на предназначението на горската земя в подлежаща на застрояване земя и някои от тях наистина са го направили.
(162)
Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. също не предоставят основание за съвместимост. Във връзка с това Комисията отбелязва, че замените не са били предприети от българските органи с цел специално да допринесат за регионалното развитие. Освен това не са определени какви са допустимите разходи, нито е уточнено как ще се контролира стимулиращият ефект на помощта и как ще се гарантира спазването на приложимите тавани за регионалната помощ.
(163)
И накрая, при обсъжданията преди приемането на решението за откриване българските органи заявиха, че със замените е преследвана цел на публичната политика за консолидиране на собствеността на горската земя. Дори ако можеше да се установи, че консолидирането на горска земя представлява цел от общ интерес, quod non, българските органи не доказаха, че предоставената помощ е била необходима, за да се постигне тази цел, нито че избраните средства са били най-подходящите.
(164)
Те също така не доказаха, че избраните средства са гарантирали, че предоставената помощ е била ограничена до минимално необходимото за стимулиране на частните страни да предприемат сделките за замяна. Това е, наред с другото, видно от силните колебания на административните цени, получени чрез използване на предписаната методика. При сравнение с пазарните цени, предоставени от българските органи, тези административни цени не изглежда да са системно със сходен процент по-високи или по-ниски от пазарните цени. Ако например се вземат сделките през 2007 г., разликата между пазарните цени и административните цени за частните парцели е варирала между -503,97 % до +89,91 % (93).
(165)
И накрая, българските органи не доказаха, че сделките за замяна не нарушават конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес. Съответно не може да се счита, че сделките за замяна са съвместими с вътрешния пазар директно въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(166)
Вследствие на това Комисията заключава, че помощта, предоставена в контекста на сделките за замяна, не може да се счита за съвместима с вътрешния пазар.
7. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(167)
Съгласно член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999, когато се установи, че неправомерно предоставена държавна помощ е несъвместима с вътрешния пазар, тази помощ следва да бъде възстановена от бенефициерите, освен ако това противоречи на общ принцип на правото. В член 14, параграф 2 от този регламент се постановява, че помощта, която трябва да бъде възстановена, ведно с лихвите, обхваща периода от датата, на която неправомерната помощ е била предоставена на разположение на бенефициера, до датата на нейното действително възстановяване. И накрая, в член 14, параграф 3 от този регламент се предвижда, че възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите по националното законодателство на съответната държава членка, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията.
(168)
Целта на възстановяването е постигната, когато въпросната неправомерна помощ, ведно с подходяща лихва за забава, бъде изплатена от предприятията, които са се възползвали от нея. Като възстановява помощта, бенефициерът се отказва от предимството, което е имал пред своите конкуренти на пазара, и се възстановява положението преди предоставянето на помощта (94). Въпреки че държавата членка може да избира средствата за изпълнение на задължението си за възстановяване на неправомерната помощ, избраните мерки не могат да засягат неблагоприятно приложното поле и ефективността на правото на Съюза. Държава членка може да изпълни задължение за възстановяване само ако избраните средства са подходящи, за да се възстановят нормалните условия на конкуренция, които са били нарушени с предоставянето на неправомерната помощ и са съвместими със съответните разпоредби на правото на Съюза (95).
(169)
Поради това, предвид факта, че е установено, че чрез сделките за замяна Република България неправомерно е привела в действие държавна помощ, от нея следва да се изиска да възстанови тази помощ от бенефициерите на тези сделки.
7.1. ИДЕНТИФИЦИРАНЕ НА БЕНЕФИЦИЕРИТЕ, КОИТО ТРЯБВА ДА ВЪЗСТАНОВЯТ ПОМОЩТА
(170)
Неправомерната и несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от предприятията, които действително са се възползвали от нея (96). Когато обаче Комисията не е в състояние да идентифицира в самото решение всички предприятия, които са получили неправомерна и несъвместима помощ, това трябва да бъде направено в началото на процеса на изпълнение на решението от съответната държава членка, която следва да разгледа конкретното положение на всяко засегнато предприятие (97).
(171)
В настоящия случай потенциалните бенефициери на несъвместима държавна помощ са тези физически и юридически лица, които са участвали в 132-те сделки за замяна с българските органи през разглеждания период. От тази група българските органи следва да изключат тези физически и юридически лица, които не отговарят на критериите за „предприятия“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, както и тези лица, които от сделките за замяна, в които са участвали, са получили предимство, целият размер на което не надвишава праговете, установени в Регламента за минималната помощ (помощта de minimis), стига тези сделки да съответстват и на другите условия, определени в този регламент. Останалите физически и юридически лица, които са участвали в сделки за замяна, следва да се считат за бенефициери на неправомерно приведена в действие държавна помощ, от които българските органи трябва да възстановят полученото в резултат на тези сделки предимство.
7.2. КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОМОЩТА
(172)
Комисията не е законово задължена да определя точната сума, която трябва да бъде възстановена, особено в случаите, когато не разполага с необходимите данни за това. Вместо това е достатъчно в решението на Комисията да се съдържа информация, която позволява на държавата членка да определи без големи затруднения сумата, която подлежи на възстановяване (98).
(173)
Като беше обяснено в съображение 147, Комисията счита, че държавата членка следва да спазва следната методика като отправна точка за определяне на размера на несъвместимата държавна помощ, която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер:
i)
определяне на разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя частна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; и
ii)
определяне на разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя държавна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Първоначалният размер на държавната помощ, получена в резултат на сделката за замяна, се равнява на стойността на ii) минус стойността на i).
Корекция на първоначалната сума следва да се направи за тези случаи, при които парцел земя държавна собственост с по-висока административна стойност е бил заменен срещу парцел земя частна собственост с по-ниска административна стойност. Според българските органи в тези случаи бенефициерът е трябвало да плати компенсация на държавата, за да покрие разликата в стойността на парцелите. Поради това в тези случаи първоначалният размер на помощта следва да се намали с размера на компенсацията, платена от бенефициера на българските органи. След това българските органи следва да възстановят от бенефициера получената сума, за да бъде взето предвид предимството, получено в резултат на сделката за замяна.
(174)
За определянето на пазарните цени на съответните парцели следва изцяло да бъде отразена икономическата стойност на тези земи към момента на замяната. От информацията, която се съдържа в представеното от българските органи становище от 29 август 2008 г. изглежда, че в някои случаи вече са били построени сгради и инфраструктура върху горските парцели, принадлежащи на държавата, преди извършването на замяната, дори и преди това парцелът да не е бил преобразуван в земя за застрояване. В тези случаи Комисията е на мнение, че стойността на тези сгради и/или инфраструктура също следва да бъде изцяло отразена в пазарната стойност на парцела.
(175)
Комисията отбелязва, че българските органи вече притежават информацията относно административните цени, използвани в сделките за замяна, както и пазарните цени на всички парцели, засегнати от тези сделки към момента на замените (99), така че те не би трябвало да срещнат големи затруднения при определянето на подлежащите на възстановяване суми въз основа на методиката, описана в съображение 173 (100).
(176)
Въпреки това в случаите, когато българските органи могат да изразят основателни опасения, че тази методика не може да бъде приложена или води до сума, която явно не отразява адекватно размера на сумата, получена от бенефициера, те могат да решат да извършат оценка на пазарните цени на заменените парцели към момента на сключване на сделката с помощта на независим експерт, който е квалифициран да извършва такива оценки и е избран чрез открита публична тръжна процедура. При установяването на процедурата за избор на този експерт, дори и в случаите, когато в поръчката не се превишават праговете на директивите за обществените поръчки на Съюза, следва да се спазват принципите на прозрачност и равно третиране. По-специално тръжната процедура следва: i) да бъде подходящо обявена; ii) да се основава на обективни критерии за подбор, които са предварително известни; и iii) да включва информация, че след етапа на предварителен подбор окончателното решение ще бъде взето с участието на представители на службите на Комисията. В тези изключителни случаи българските органи трябва да: i) посочат съответния(ите) парцел(и), ii) посочат обосновката за необходимостта от оценка от независим експерт в този конкретен случай; и iii) представят на Комисията предложение за независим експерт (избран чрез публична тръжна процедура), който трябва да бъде одобрен както от Комисията, така и от Република България.
(177)
И накрая, тъй като целта на възстановяването е да се възстанови положението, съществувало преди датата, на която е била осъществена сделката за замяна, Комисията счита, с оглед на изключителния характер на споразуменията за замяна на горска земя, която не е била използвана за търговски цели, че Република България ще изпълни задължението си за възстановяване на неправомерно приведената в действие помощ, като отмени оспорваните сделки за замяна чрез обратна замяна на съответните парцели. Това обаче ще доведе до подходящо възстановяване само в случаите, когато не са извършени материални промени в горските земи държавна и частна собственост след датата на сделката за замяна. В такива случаи Комисията трябва да бъде информирана за съответните горски парцели в срок от два месеца от уведомяването на Република България за настоящото решение, като свързаните с тях замени следва да бъдат отменени, а доказателства за отмяната следва да бъдат предоставени в срок от четири месеца от датата на уведомяването за настоящото решение.
(178)
Във всички случаи, в които се изисква възстановяване, това възстановяване влиза в сила от момента, в който бенефициерите са започнали да се ползват от предимството, т.е. от датата на правния акт, с който на бенефициерите се дава право да заменят своята горска земя частна собственост срещу горска земя държавна собственост.
(179)
Сумите, които трябва да бъдат възстановени, следва да включват лихви, начислени от датата, на която те са били предоставени на разположение на бенефициерите, до действителното им възстановяване. Лихвеният процент следва да се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (101) и с Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (102) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
(180)
Сроковете за възстановяването на сумите на държавната помощ от отделните бенефициери следва, доколкото е възможно, да бъдат съобразени със сроковете, посочени в Известието относно възстановяването (103). При всички случаи крайните срокове не следва да бъдат по-дълги от сроковете, посочени в таблица 5.
Таблица 5
График за възстановяването
Срок
Действие
1.
В срок от два месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България трябва да уведоми Комисията за планираните или предприетите мерки за изпълнение на решението, и по-специално:
i)
да представи на Комисията списък на всички замени, за които се отнася възстановяването, като посочи следната информация:
-
административните и пазарните цени за частните и държавните горски парцели, които са заменени (въз основа на информацията, предоставена от Република България в становището ѝ с входящ номер 2014/032997), информация за допълнителните плащания за компенсация, свързани с всяка сделка, както и произтичащата от това сума на държавната помощ, която трябва да бъде възстановена,
-
наименованието на частната страна, участваща във всяка сделка, и причините, поради които се счита или не се счита, че този бенефициер е предприятие;
ii)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на експертна оценка на пазарните цени на горските парцели към момента на осъществяването на замяната (съображение (176);
iii)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши чрез отменяне на сделката за замяна (съображение 177).
2.
В срок от четири месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
За парцелите, посочени в точка 1, подточка ii) по-горе, Република България следва да е назначила независим експерт, който да извърши оценката на тези парцели. Този експерт следва да бъде избран чрез открита публична тръжна процедура и назначен със съгласието на Комисията, след предварително предложение от страна на Република България.
3.
В срок от седем месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
За парцелите, посочени в точка 1, подточка ii) по-горе, Република България следва да представи на Комисията доклада от оценката, извършена от независимия експерт.
4.
В срок от осем месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България следва да е изпратила нарежданията за възстановяване до всички съответни бенефициери, като посочи точните суми на помощта, които трябва да бъдат възстановени.
5.
В срок от дванадесет месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България трябва да е привела в действие възстановяването на помощта за всички съответни сделки за замяна.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, отпусната на предприятия при сделките за замяна на горска земя държавна собственост срещу горска земя частна собственост в периода 1 януари 2007 г. - 27 януари 2009 г., неправомерно приведена в действие от Република България в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, който е бил приложим към момента на предоставяне на помощта.
Член 3
Индивидуалната помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или на условията съгласно всяка друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималния интензитет на помощ, приложим за този вид помощи.
Член 4
1. Република България възстановява от бенефициерите несъвместимата помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1.
2. Чрез дерогация от разпоредбите на параграф 1 по-горе, несъвместимата помощ може да бъде възстановена от бенефициерите чрез отмяна на сделките за замяна в случаите, когато не са извършени материални промени в засегнатите от сделката горски земи държавна и частна собственост след датата на тази сделка.
3. Сумите, които трябва да бъдат възстановени, включват лихви, начислени от датата на предоставянето им на разположение на бенефициерите до действителното им възстановяване.
4. Лихвеният процент се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 и с Регламент (ЕО) № 271/2008.
5. Република България отменя всички неизплатени плащания на помощ, предоставена в контекста на сделките за замяна и посочена в член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, предоставена по схемата, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Република България гарантира, че настоящото решение е напълно изпълнено в срок от дванадесет месеца от датата на уведомяването за него.
Член 6
1. В срок от четири месеца от уведомяването за настоящото решение Република България предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на всички сделки за замяна, като посочва следната информация:
-
административните и пазарните цени за частните и държавните горски парцели, които са заменени, информация за допълнителните парични суми, включени във всяка сделка, както и произтичащия от това размер на държавната помощ,
-
наименованието на частната страна, т.е. на бенефициера на сделката за замяна, участваща във всяка сделка, и причините, поради които се счита или не се счита, тази страна е предприятие;
б)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на пазарните цени към момента на сделките за замяна, посочени в представеното от България становище 2014/032997;
в)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се осъществи чрез отмяна на сделката за замяна;
г)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на сумите, определени от независим експерт оценител и документи, доказващи, че такъв независим експерт е бил назначен след подбор чрез публична тръжна процедура и одобрение от Комисията.
2. В срок от осем месеца от уведомяването за настоящото решение Република България предоставя на Комисията следната информация:
а)
списъка на бенефициерите, които са получили помощ, предоставена при посочените в член 1 сделки за замяна, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях в резултат на тези сделки;
б)
общата сума (главница и лихви по възстановяване), която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер;
в)
подробно описание на вече предприетите и предвидените мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта.
3. В срок от дванадесет месеца след уведомяването за настоящото решение Република България представя документи, доказващи, че помощта е била възстановена изцяло от съответните бенефициери.
4. Република България информира редовно Комисията за напредъка по изпълнение на националните мерки, взети в изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, предоставена при сделките за замяна и посочена в член 1, като представя доклади на всеки два месеца. По искане на Комисията тя предава незабавно информация за вече взетите и предвидените мерки в изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите по възстановяването, които вече са възстановени от бенефициерите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република България.
Съставено в Брюксел на 5 септември 2014 година.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/456 HATÁROZATA
(2014. szeptember 5.)
a Bolgár Köztársaság által az erdőterület-cserékkel kapcsolatban végrehajtott SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) és SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08) állami támogatási programról
(az értesítés a C(2014) 6207. számú dokumentummal történt)
(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a 2011. június 29-i C(2011) 4444 bizottsági határozatra (1),
miután az érintett feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezekre az észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság 2008. július 17-én levelet kapott egy névtelenséget kérő panaszostól („az első panaszos”), aki azt állította, hogy a Bolgár Köztársaság a magántulajdonú erdőterületek állami tulajdonú erdőterületekre való cseréjével összefüggésben, amelyet gyakran az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas földterületre módosítása követett, támogatást nyújtott. Az első panaszos további információt nyújtott be 2008. augusztus 28-i, 2008. szeptember 3-i, 2008. október 1-i, 2008. december 5-i, 2010. február 18-i, 2010. október 12-i és 2011. január 26-i levelében.
(2)
A Bizottság 2009. január 27-én a vitatott csereügyletekre vonatkozóan további információt kapott egy harmadik féltől. 2009. május 14-én benyújtásra került a csereügyletekre vonatkozó második panasz, amelyhez az azt benyújtó panaszos 2009. június 2-án és 2009. június 8-án további információt nyújtott be. 2010. március 23-án egy másik harmadik fél a csereügyletekre vonatkozó információt nyújtott be a Bizottságnak.
(3)
A bolgár hatóságok a vitatott csereügyletekre vonatkozóan információt szolgáltattak a Bizottságnak 2008. szeptember 2-i, 2008. október 28-i, 2010. január 4-i, 2010. március 23-i, 2010. március 27-i, 2010. augusztus 30-i és 2011. február 14-i levelükben. A Bizottság szolgálatai és a bolgár hatóságok között 2010. február 22-én, 2010. október 12-én és 2011. február 3-án tartott találkozókon a bolgár hatóságok további információt szolgáltattak a cserügyletekre vonatkozóan.
(4)
2011. június 29-i levelében a Bizottság tájékoztatta a Bolgár Köztársaságot, hogy a vitatott csereügyletek tekintetében a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata („az eljárás megindításáról szóló határozat”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) került közzétételre. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére.
(5)
A bolgár hatóságok 2011. szeptember 29-i levelükben benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeiket.
(6)
A Bizottsághoz a következő érdekelt felektől érkeztek az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételek: Ecobalkani-Bulgaria EOOD (3), Vihren OOD (4), Aqua Estate OOD (5), Elkabel AD (6), Jivka Blagoeva (7), V-N-G Confort OOD (8), Yavor Haytov (9), Simeon Stoev Mirov (10), LM Impex EOOD (11), All Seas Property 2 OOD (12), Litex Commerce AD (13), Foros Development EAD (14), Izgrev 5 EOOD (15), BOIL OOD (16), BG Land Co OOD (17), Mirta Engineering EOOD (18), Beta Forest EOOD (19), Kosta Gerov (20), Marieta Babeva (21), Dimitar Terziev (22), Svetoslav Mihailov és Elizabet Mihailova (23), és egy panaszos, aki azt kérte, hogy ne hozzák nyilvánosságra személyazonosságát (24).
(7)
A Bizottság 2011. szeptember 1-jei, 2011. október 5-i, 2011. november 25-i, 2011. december 14-i és 2012. április 3-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket a bolgár hatóságoknak, amelyek lehetőséget kaptak a válaszadásra. A Bolgár Köztársaságnak az érdekelt felek észrevételeire adott megjegyzései a 2011. november 4-i, 2011. december 15-i, 2012. január 12-i és 2012. április 25-i levélben érkeztek meg.
(8)
A bolgár hatóságok a vitatott csereügyletekre vonatkozóan további információt szolgáltattak 2011. december 2-i levelükben, valamint a Bizottság szolgálataival folytatott, 2011. december 9-i találkozó során.
(9)
A Bizottság 2012. február 9-i levelében további magyarázatokat kért az első panaszostól az általa benyújtott bizonyos bizonyítékokat illetően.
(10)
A Bizottság 2012. április 3-án számos harmadik féltől (25) származó további észrevételeket továbbított a bolgár hatóságok számára. A Bizottság a Bolgár Köztársaság ezen észrevételekre adott észrevételeit 2012. április 25-én és 2012. május 15-én kapta meg.
(11)
A Bizottság 2012. július 26-án további információt kért a bolgár hatóságoktól. A bolgár hatóságok 2012. augusztus 17-én az információ szolgáltatására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amit a Bizottság 2012. augusztus 31-én jóváhagyott. A bolgár hatóságok 2012. szeptember 19-én rendelkezésre bocsátották a kért információt.
(12)
A Bizottság 2012. október 3-án további magyarázatokat kért az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeket benyújtott három fél egyikétől, az Elkabel AD-től, amelyeket az 2012. október 31-én nyújtott be.
(13)
A Bizottság 2013. január 14-i, 2013. május 17-i, 2013. július 22-i és 2013. október 22-i levelében további információt kért a bolgár hatóságoktól, amelyet 2013. február 4-én és 5-én, 2013. június 25-én és 2013. július 5-én, 2013. augusztus 16-án és 23-án, valamint 2013. november 19-én és 2013. december 20-án nyújtottak be. A bolgár hatóságok 2014. január 21-én e-mailben ismételten benyújtották az utolsó beadványban benyújtott információ egy részét.
2. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
2.1. A FÖLDTERÜLETCSERÉK
(14)
1947-ben, az állami kisajátítás révén valamennyi erdőterület köztulajdonba került Bulgáriában. A helyzet nem változott 2000-ig, amikor megkezdődött az erdőterületek előző magántulajdonosoknak történő visszaszolgáltatása.
(15)
Az erdészeti törvény (26)2002. február 22-én hatályba lépett módosítása lehetővé tette a nemrég privatizált erdőterületek állami erdőalapból származó állami tulajdonú erdőterületekre való cseréjét. Az erdészeti törvény ezen cserék lebonyolításának rendjét és feltételeit meghatározó módosítása 2009. január 27-ig volt hatályban.
(16)
A cseréknél a magántulajdonú és állami tulajdonú erdőterületek árát egy 2003. november 18-án hatályba lépett külön rendelet, nevezetesen az alapárakról, a kivételes földterületek áráról, illetve az erdőkre és erdős területekre vonatkozó használati és szolgalmi jogok létrehozásáról szóló rendelet (27) (a továbbiakban: az alapárakról szóló rendelet) alapján határozták meg. A bolgár jog nem tette lehetővé, hogy az értékelő szakértők eltérjenek az erdőterület alapárakról szóló rendelet alapján meghatározott árától.
(17)
A rendelet alapján az erdőterület egy telkének alapárát ezen földterület alapértékének és az állomány (ezen a területen elhelyezkedő növényfajok) értékének összegeként határozzák meg.
(18)
A földterület értékét a földterület átlagértéke alapján határozzák meg, a növények növekedésének azonos körülményeket biztosító földterület-kategóriák szerint (az alapárakról szóló rendelet 1. melléklete szerinti 150 területtípus). Ezután ezt az értéket a földterület helyi és nemzeti infrastruktúrákhoz viszonyított elhelyezkedését figyelembe vevő kiigazítási együttható segítségével kiigazítják. Az alapárakról szóló rendelet 2. mellékletében szereplő ezen kiigazítási együtthatót (Km) a következő képlet segítségével határozzák meg:
,
ahol:
p
=
burkolt felületű út közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,20-ig)
s
=
városi terület közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,25-ig)
m
=
tenger közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,20-ig)
g
=
város közelségi együtthatója, az adott várostól mért távolságot számjegyekben kifejezve (a kérdéses telek és a város közötti legrövidebb közúti távolság). A városok az 1. táblázatban meghatározott módon 6 csoportba vannak sorolva:
1. táblázat
1. csoport:
Szófia (0,00-tól 0,70-ig)
2. csoport:
Rusze, Plovdiv, Burgasz és Várna (0,00-tól 0,50-ig)
3. csoport:
Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vraca, Pleven és Sztara Zagora (0,00-tól 0,40-ig)
4. csoport:
egyéb járási városok (0,00-tól 0,35-ig)
5. csoport:
egyéb nagyvárosok (Botevgrad, Gorna Orjahovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrics, Szamokov, Szvistov és Cserven Brjag (0,00-tól 0,30-ig)
6. csoport:
egyéb központi települések (0,00-tól 0,10-ig)
(19)
A földterület értékét ezt követően hektáronkénti többlet (növekmény) hozzáadásával igazítják ki, amelyet a földterületnek a telek fekvése szerinti térségben megfigyelt átlagos ára alapján határoznak meg. Az alapárakról szóló rendelet 3. mellékletének rendelkezéseiben meghatározott növekmények a 2. táblázatban kerülnek feltüntetésre:
2. táblázat
Növekmény
(hektáronkénti BGN)
Szófia, nemzeti üdülőhelyek és a szomszédos üdülőterületek, földterületek, amelyek a tengertől mért 10 kilométeres távolságon belül helyezkednek el
5 000
1. és 2. kategóriába tartozó települések
2 000
3. és 4. kategóriába tartozó települések
1 000
5. és 6. kategóriába tartozó települések
500
7. és 8. kategóriába tartozó települések
0
(20)
A földterület ezen mechanizmus révén meghatározott összértékét a földterület alapértékének nevezzük.
(21)
Az állomány (a földterületen található növényfajok) értéke az állomány jelenlegi életkorának értéke és a vágásérettségi életkora idején várható értéke. Az erdőállomány faanyagának értéke jelenlegi életkorában (kor az értékmegállapítás időpontjában) egyenlő a kérdéses fajták átlagos piaci áron történő értékesítéséből származó nyereséggel, amelyből a kivágással, elsődleges feldolgozással és az átmeneti raktározási helyszínre való szállítással kapcsolatos költségeket levonják. Ha a bevétel nem fedezi a költségeket, a faanyagot értéktelennek kell tekinteni.
(22)
Az értékesítésből származó bevételeket a készlet besorolása és a faanyagok különböző kategóriáinak mennyisége határozza meg. Az átlagos nehézségű fakivágási területen található fák kivágással és elsődleges feldolgozással kapcsolatos költségeit (köbméterenkénti BGN) a területen található fák típusa és faanyag kategóriája határozza meg. A faanyag elszállításának költségeit a fák típusa, a faanyag kategóriája és a kérdéses telektől számított átlagos szállítási távolság határozza meg. A szállítási költségeket kilométerenként megszorozzuk egy együtthatóval, amely figyelembe veszi az út nehézségét.
(23)
A faanyag kivágásával, elsődleges feldolgozásával és elszállításával kapcsolatos költségeket és átlagos piaci árakat a Végrehajtó Erdészeti Ügynökség (a továbbiakban: EFA) (28) ez elmúlt három év során gyűjtött statisztikai adatokból számított súlyozott átlagok (ahol az utolsó év kétszer akkora súllyal bír) alapján rendszeresen meghatározza és frissíti.
(24)
Így azáltal, hogy az állomány értékelő által meghatározott értékét hozzáadjuk a földterület alapértékéhez, megkapjuk az erdőterület telkének alapárát.
(25)
Ez az alapár a Bulgária egyes régióiban a jogszabályok által kijelölt, úgynevezett „urbanizáció elleni különleges védelem” alatt álló térségekben található földterületek esetében kiegészítésre kerül az erdőterület környezetformáló jellegének és rekreációs funkcióinak védelmére vonatkozó kiigazítási együtthatóval. Az alapárakról szóló rendelet 19. mellékletének rendelkezései alapján az ezen térségekben található erdőtulajdonok alapértékét meg kell szorozni a 3. táblázatban (29) feltüntetett együtthatóval (K), nevezetesen:
3. táblázat
Fekete-tenger partvidéke, első térség
К = 6;
Fekete-tenger partvidéke, második térség
К = 5;
Üdülőtérségek, üdülőhelyek és nemzeti jelentőséggel bíró települések
К = 4;
A nemzeti és önkormányzati utaktól az építkezést korlátozó vonalakig terjedő térségekben található erdő és földterület
К = 3
Üdülőtérségek, üdülőhelyek és helyi jelentőséggel bíró települések
К = 4;
(26)
Végül, az alapárakról szóló rendelet 20. melléklete alapján a földterület alapára kiigazításra kerül egy úgynevezett „piacszabályozó együtthatóval”. Ezen együttható értéke négyzetméterenkénti BGN-ben van kifejezve és 10-től (tengerparttal, nagy hegyvidéki üdülőhelyekkel és Szófiával szomszédos földterületek) 1-ig (legkevésbé vonzó helyen fekvő földterületek) terjed.
(27)
A fentiek ellenére, ha egy magánfél egy csereügylet során olyan erdőterületet kap, amelynek teljes hatósági ára magasabb, mint az általa feladott földterületé, akkor ezen árkülönbség miatt kompenzációt kell fizetnie az államnak. A bolgár hatóságok szerint az állam általános szabályként csak olyan cseréket hagyott jóvá, amelyek eredményeképpen az állam magasabb hatósági értékű területeket kapott. Ugyanakkor ezen szabály csak arra vonatkozik, hogy a magántulajdonú telek teljes hatósági ára magasabb legyen, mint az arra elcserélt állami tulajdonú telek hatósági ára, és nem vonatkozik annak négyzetméterenkénti árára.
(28)
2009. január 27-én az erdőterületek cseréjére vonatkozó tilalom lépett életbe. Ennek megfelelően a vitatott csereügyletek vizsgált időszaka 2007. január 1-jétől, azaz a Bolgár Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásától 2009. január 27-ig, azaz a cserékre vonatkozó moratórium időpontjáig terjed (a továbbiakban: a vizsgált időszak).
2.2. A FÖLDTERÜLET KIJELÖLT HASZNOSÍTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA
(29)
A panaszosok továbbá azt állítják, hogy a csereügyleteket gyakran a földterület kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas földterületre történő módosítása követett, amely módosítás tovább növelte az állami tulajdonú elcserélt erdőterület és magántulajdonú telek piaci értéke közötti különbséget.
(30)
A bolgár hatóságok kifejtették, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosításával kapcsolatos eljárás tekintetében nem az erdészeti törvény (mint a csereügyletek esetében), hanem külön jogszabályok az irányadóak, többek között a területrendezési törvény (ZUT) (30). Ezen jogszabály szerint bármelyik erdőterület-tulajdonos a korábban a Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium (31) részét képező EFA ügyvezető igazgatójának küldött kérelem útján kérheti, hogy erdőterületének kijelölt hasznosítását építésre alkalmas földterületre módosítsák. Egy (belső és esetlegesen külső) szakértőkből álló bizottság ezt követően megvizsgálja a kérelmet és véleményezi azt az ügyvezető igazgató számára, aki előzetes határozatot hoz a kérelemmel kapcsolatban. Ha a határozat pozitív és megerősíti a kérelem okait és jogszerűségét, akkor a kérelmet továbbítják a kijelölt hasznosítás módosításáért felelős szolgálatoknak (tartományi kormányzó, önkormányzat polgármestere és az erdőkért felelős regionális igazgatóság igazgatója).
(31)
A pozitív előzetes határozat alapján a tulajdonos egy részletes főterv megrendelésével, kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatos kérelmet nyújt be az önkormányzathoz. Egy ilyen terv előírja az összes (helyi) érdekelt féllel folytatott konzultációt. Ha az illetékes hatóságok jóváhagyják a tervet és az hatályba lép, a földterület tulajdonosa kérelmet nyújt be a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszternek annak érdekében, hogy a kérdéses erdőterületet vegyék ki a védett erdőállományból. Ha a kérelmet elfogadják, az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban független értékelő által meghatározott bélyegilletéket kell fizetni.
(32)
Miután az erdőterület tulajdonosa befizette a bélyegilletéket az illetékes hatóságoknak, elindul a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó közigazgatási határozat kibocsátására irányuló eljárás. A birtok méretétől függően a határozatot vagy a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter (amennyiben 10 hektárnál kisebb birtokról van szó) vagy a Miniszteri Tanács hozza meg.
(33)
2009. szeptember 3-án az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítására moratóriumot vezettek be.
2.3. AZ INTÉZKEDÉSEK JOGALAPJA
(34)
A cserék, a csereügyletek során használt árak kiszámítása és az elcserélt erdőterület kijelölt használati módjának módosításával kapcsolatos eljárás tekintetében a következő jogszabályok irányadók:
-
A bolgár erdészeti törvény
-
az alapárakról, a kivételes földterületek áráról, illetve az erdőkre és erdős területekre vonatkozó használati és szolgalmi jogok létrehozásáról szóló rendelet,
-
az állami tulajdonról szóló törvény (32),
-
A kötelezettségekről és szerződésekről szóló törvény (33),
-
a területrendezési törvény.
2.4. KEDVEZMÉNYEZETTEK
(35)
A csereügyletek esetleges kedvezményezettjei természetes személyek, magántársaságok és önkormányzatok, amelyek gyakran ingatlanfejlesztéssel és/vagy idegenforgalmi tevékenységekkel foglalkoznak és erdőterületeiket már állami tulajdonú erdőterületekre cserélték.
3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(36)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a tekintetben, hogy a csereügyletek és/vagy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítása a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatási elemet tartalmazott-e, valamint, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.
3.1. A CSERÉK ÉS A FÖLDTERÜLET KIJELÖLT HASZNOSÍTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA KÖZÖTTI TÉNYLEGES KAPCSOLAT
(37)
A Bizottság által megfogalmazott első kétség a panaszosok azon állításához kapcsolódott, hogy a cseréket több esetben az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának, pl. erdőterületről építésre alkalmas földterületre történő módosítása követte.
(38)
A bolgár hatóságok által benyújtott számszerű bizonyíték alapján a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a vizsgált időszak (2006-2009) alatt végrehajtott 147 cseréből 15 esetben került sor a kijelölt hasznosítás későbbi módosítására (10 %). A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy eltérő jogi rendelkezések vonatkoznak a csereügyletekre és a kijelölt hasznosítás módosítása iránti esetleges kérelmekre, valamint, hogy mindkét eljárás esetében külön közigazgatási eljárás van érvényben. Látszólag úgy tűnt, hogy ezen elemek megerősítik a bolgár hatóságok azon állítását, hogy - általános elvként - a két lépés nincs tényleges kapcsolatban (34).
(39)
Ugyanakkor a bolgár hatóságok rámutattak arra, hogy az erdőterület hatósági árának kiszámítására vonatkozó képleteket és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása miatt fizetendő bélyegilletéket olyan szinten állapították meg, amely biztosítja, hogy az erdőterület cseréjének a földterület kijelölt hasznosításának módosításával megnövelt teljes ára nagymértékben megegyezzen az építésre alkalmas hasonló földterület piaci árával. Ez azt jelentheti, hogy a hatóságok azt feltételezték, hogy sok befektető próbálja majd a két lépést egy ügyletben összekapcsolni.
(40)
Következésképpen a Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy az érintett erdőterület hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a telek árának csereügylet céljából történő meghatározásakor, azaz, hogy a csere és az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítása egymással tényleges kapcsolatban lévő lépésnek tekinthető-e.
3.2. A FÖLDTERÜLET KIJELÖLT HASZNOSÍTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA SORÁN NYÚJTOTT ESETLEGES ÁLLAMI TÁMOGATÁS
(41)
A Bizottság által megfogalmazott második kétség ahhoz kapcsolódott, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása állami támogatást eredményezhetett-e, mivel tovább növelte az elcserélt földterület értékét.
(42)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy úgy tűnik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása prima facie nem járt állami források átruházásával. Az ilyen ügyletek esetén fizetendő bélyegilletéket a jogszabályi rendelkezések alapján számították ki és - a Bizottság tudomása szerint - minden érintett esetben kifizették. Ezért, bár a földterület kijelölt hasznosításának módosításával érintett vállalkozások hasznára válhatott volna a módosítás, a módosítást megvalósító közigazgatási határozatok nem eredményeznek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást. A Bizottság nem foglalt el határozott álláspontot a kérdésben és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket azzal kapcsolatban, hogy az ügyletben megjelent-e állami támogatás.
3.3. AZ ERDŐTERÜLET CSERÉJE SORÁN NYÚJTOTT ESETLEGES ÁLLAMI TÁMOGATÁS
(43)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy az erdőterület árának cserék céljából történő meghatározását szakértők végezték, kizárólag az alapárakról szóló rendeletben meghatározott képletek segítségével. A Bizottság ezért kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ezen képletek alkalmazása olyan hatósági árát eredményezett-e, amely hasonló volt a két magánfél szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylete keretében megállapított áraihoz. A Bizottság ezért felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt az erdőterületeknek a vizsgált időszak alatt Bulgáriában végrehajtott teljes mértékben magánjellegű értékesítései (vagy csereügyletei) során megállapított piaci árakról. A Bizottság továbbá felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt ezen árak és a vitatott csereügyletek során használt hatósági árak különbségéről, és így az ezen ügyletekben megjelenő állami támogatás esetleges összegéről. Emellett, a Bizottság felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt az olyan csereügyletek esetében fizetett kompenzációra alkalmazott szabályokról, amelyeknél a két elcserélt telek ára különbözött. Végül a Bizottság felkérte a Bolgár Köztársaságot, hogy szolgáltasson további információt, amely alátámasztja azon állítását, hogy a vitatott cserék nem érintik az Unión belüli kereskedelmet.
(44)
A Bizottság továbbá az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette előzetes véleményét arra vonatkozóan, hogy a vitatott csereügyletekből származó előnyt hogyan kell számszerűsíteni, amennyiben bebizonyosodik, hogy a cserék állami támogatást eredményeztek:
i.
az első, magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség;
ii.
a második, állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség.
A csereügyletekben megjelenő állami támogatás összege így egyenlő lenne az i. értékével csökkentett ii. értékével.
A csereügylet tárgyát képező két telek hatósági ára közötti különbségből eredő, valamelyik fél által a másiknak fizetett bármilyen pénzügyi kompenzációt szintén figyelembe kell venni az ügyletben megjelenő esetleges állami támogatási elem kiszámításakor.
3.4. AZ ESETLEGES ÁLLAMI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(45)
Amennyiben bebizonyosodik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása és/vagy a csereügyletek következtében állami támogatás nyújtására került sor, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal és különösen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával, valamint a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (35) rendelkezéseivel és/vagy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, valamint a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások („Erdészeti iránymutatások”) (36) rendelkezéseivel.
(46)
A Bizottság ezért felkérte a Bolgár Köztársaságot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a vitatott intézkedések összeegyeztethetőségére vonatkozóan.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
4.1. A BIZOTTSÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATBAN MEGFOGALMAZOTT KÉTSÉGEKKEL KAPCSOLATBAN AZ ELSŐ PANASZOS ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK
(47)
Az első panaszos érvelése szerint a vitatott cserék állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal.
(48)
A Bizottság által megfogalmazott első kétséggel kapcsolatban az első panaszos azzal érvelt, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítását és a csereügyleteket egymással tényleges kapcsolatban lévő lépéseknek kell tekinteni. A panaszos először is azt állítja, hogy a cserék kedvezményezettjei nem erdészeti tevékenységekkel foglalkoznak, hanem az építőipari és idegenforgalmi ágazatban működnek. Másodszor, az első panaszos szerint az elcserélt erdőterületeket kereskedelmi céllal gyakorlatilag már nem hasznosítják a moratórium 2009. évi hatálybalépése óta. Harmadszor, a csereügyletek végrehajtásának időpontjában állítólag több kedvezményezett bejelentette és meghirdette az elcserélt erdőterület sí- vagy tengerparti üdülőterületként történő hasznosítására irányuló tervezett fejlesztési projektjét, továbbá megbeszéléseket kezdeményezett az illetékes helyi hatóságokkal avégett, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítását elérje. Negyedszer, a panaszos azt állítja, hogy gyakran ugyanaz az állami ügynökség (az EFA) felelt a csere végrehajtásáért és az elcserélt földterület erdőalapból történő kivételéért (EFA és az illetékes szabályozó hatóság) (37), ezáltal megnyitva az utat a kereskedelmi célú fejlesztés előtt.
(49)
Ennek megfelelően, az első panaszos úgy véli, hogy a földterület kijelölt hasznosításának esetleges átsorolását és a vonatkozó áremelkedést figyelembe kell venni a csereügyletekben megjelenő állami támogatás teljes összegének számszerűsítésekor. A panaszos véleménye szerint ezért a támogatás számszerűsítése során összehasonlításokat kellene végezni a beépíthető telkekkel azért, hogy az elcserélt földterület piaci értéke megfelelően kifejezésre kerüljön.
(50)
A panaszos azt is megemlíti, hogy az állami tulajdonú erdőbirtokokkal rendelkező régiók vonzereje ismeretében körültekintőbb lett volna a hatóságok részéről, ha először megnövelték volna ezen telkek értékét (azaz megváltoztatták volna a kijelölt hasznosításukat azért, hogy építésre alkalmassá tegyék őket) és csak ezt követően rendelkeztek volna a telkekről. A panaszos szerint az EFA sosem módosította a földterület kijelölt hasznosítását a csere előtt olyan esetben, amikor a cserét kérelmezték. A panaszos szerint ez világosan arra utal, hogy az állami tulajdonú erdőterület felvásárlóját kívánták előnyben részesíteni. A Világbank szintén kritizálta ezt a gyakorlatot a bolgár erdőkről szóló 2009. évi jelentésében, amely megállapította, hogy az állam ily módon veszteségeket szenved el (38).
(51)
A Bizottság által megfogalmazott második kétséggel, vagyis azzal kapcsolatban, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása következtében állami támogatást nyújtottak, az első panaszos úgy érvel, hogy habár a földterület felvásárlója a földterület kijelölt hasznosításának megváltoztatására vonatkozó határozatot követően kifizette a bélyegilletéket, és ezt az összeget a csere következtében kapott bármely támogatás számszerűsített összegéből le kell vonni, ez az illeték nem tükrözi a telek értékében ezen módosítás következtében bekövetkezett valódi növekedést. A panaszos továbbá azt állítja, hogy azokban az esetekben, amikor a cserét Bulgária Európai Unióhoz történő csatlakozása előtt hajtották végre, de a földterület kijelölt hasznosításának módosítására a csatlakozás után került sor, a földterület felvásárlójának nyújtott illegális állami támogatásnak az érintett telek (csatlakozás előtti) cseréjének időpontjában fennálló piaci értéke és a telek a földterület kijelölt hasznosításának (csatlakozás utáni) módosítását követő piaci értéke közötti különbséget kell tekinteni.
(52)
A Bizottság harmadik, a cserék következtében nyújtott állami támogatással kapcsolatos kétsége tekintetében a panaszos érvelése szerint az alapárakról szóló rendeletben előírt képletek nem tükrözik az elcserélt földterület piaci értékét. A panaszos az értékelők függetlenségét is vitatja, mivel véleménye szerint a földterület felvásárlója szabadon választhat jóindulatú értékelőt, ami az árak jelentős alulbecsléséhez vezetett.
(53)
A panaszos további információt szolgáltatott az elcserélt erdőterületekkel és az azokhoz nagyon hasonló erdőterületekkel kapcsolatos piaci árakra vonatkozóan, ami állítólag jelentős eltérést mutat a telkek hatósági áraihoz képest. A panaszos időhiány miatt csak kilenc elcserélt telek árát térképezte fel. A panaszos ehhez a földterületek banki értékelését, valamint a bolgár állami ingatlan-nyilvántartásból származó azon adatokat használta, amelyek a hasonló telkek esetében végrehajtott ingatlanügyleteknél alkalmazott tényleges árakat mutatják meg. Az árak között megállapított eltérések (a hatósági ár használatával történő) 50-65 %-os alulértékeléstől az olyan esetekig terjedtek, amikor az erdőterületet állítólag a piaci érték 1-2 %-áért vásárolták fel.
(54)
Végül, a panaszos állítása szerint az, hogy az EFA korábbi vezetője ellen büntetőeljárást indítottak az állam kárára végrehajtott cserék vádjával, arra utal, hogy maguk a bolgár hatóságok is úgy vélik, hogy jóval a piaci ár alatt jutattak erdőterületeket bizonyos magánfeleknek.
(55)
Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a cserék torzítják-e a versenyt és érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet, a panaszos azt állítja, hogy tudomása szerint a csere egyik kedvezményezettjének sem az erdészeti tevékenység a fő kereskedelmi tevékenysége. Ehelyett, állítólag majdnem minden kedvezményezett rendelkezett már üzleti tervekkel vagy jövőbeni üzleti tervei vannak a következő ágazatok egyikében végrehajtandó gazdasági tevékenységekkel vagy beruházásokkal kapcsolatban: ingatlanspekuláció, építkezés és/vagy idegenforgalom. A panaszos szerint az idegenforgalom meghatározása lényegéből adódóan az egész belső piacot érinti, ezért valószínű, hogy már néhány szelektív támogatás is a belső piac torzulásához vezet. A panaszos továbbá hozzáteszi, hogy a cserék száma és volumene alapján a külföldi versenytársakat hatékonyan visszatartották a bolgár piacra való belépéstől. Míg számos jelentős uniós befektető (pl. Lindner, ECE) foglalkozik városi építési projektekkel Bulgáriában (üzletközpontok és nagy áruházak), addig gyakorlatilag a tengerparti, sí- vagy golfüdülőkkel kapcsolatos valamennyi nagyléptékű beruházást állítólag bolgár ellenőrzés alatt álló vállalatok hajtanak végre.
4.2. A CSEREÜGYLETEK KEDVEZMÉNYEZETTJEINEK ÉS EGYÉB HARMADIK FELEKNEK AZ ÉSZREVÉTELEI
(56)
A Bizottsághoz számos harmadik féltől érkeztek észrevételek, amelyek többsége a csereügyletekben érdekelt magánfelektől („a kedvezményezettek”) érkezett. A Bizottság megállapítja, hogy számos kedvezményezett (39) csak egy rövid nyilatkozatot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a részvételükkel lezajlott csereügyletek nem tartalmaztak semmilyen állami támogatást. Más kedvezményezettek részletesebb észrevételeket nyújtottak be a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kétségekkel kapcsolatban, amelyeket a következő szakaszokban kerülnek megvizsgálásra.
4.2.1. A csere és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat
(57)
A Bizottság által megfogalmazott, a cserék és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat meglétére vonatkozó első kétséggel kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszoló kedvezményezettek (40) többsége úgy érvelt, hogy nem áll fenn ilyen kapcsolat. A csere és az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának ezt követő módosítása tekintetében két külön eljárás irányadó, amely két különböző, egymástól függetlenül működő állami szerv hatáskörébe tartozik. A cserék az elcserélendő telkek méretétől függően a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter vagy a Miniszteri Tanács, valamint az EFA hatáskörébe tartoznak, míg a földterület kijelölt hasznosításának módosítása a helyi hatóságok - önkormányzat polgármestere vagy képviselő-testülete; a regionális fejlesztési és építési beruházási miniszter; vagy azon régió kormányzója, ahol a terület található - hatáskörébe tartozik és megköveteli egy részletes vagy általános területrendezési terv jóváhagyását.
(58)
Egy kedvezményezett (41) továbbá hozzáteszi, hogy nincs automatikus kapcsolat a földterület kijelölt hasznosításának módosítása és annak értéknövekedése között. A földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó határozat a módosítás szükségességének értékelésén alapulna, ami szélesebb alkalmazási körrel rendelkezik, és gyakran elsőbbséget élvez a tulajdonosok magánérdekeivel szemben, és ezért nem a csereügyletben érdekelt felek kereskedelmi érdekein alapul. Egy másik kedvezményezett (42) megjegyzi, hogy a bolgár hatóságok által szolgáltatott statisztikai adatok alátámasztják, hogy nem áll fenn tényleges kapcsolat. Végül, más kedvezményezettek (43) úgy vélik, hogy nincs jelentősége annak a kérdésnek, hogy létezik-e kapcsolat, mert az ő egyedi esetükben az általuk felvásárolt elcserélt földterületet nem vették ki fejlesztési célból az erdővédelmi területek alól és nem indítottak eljárást a földterület kijelölt hasznosításának módosítására.
(59)
Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a földterület árának meghatározásakor, a kedvezményezettek többségének érvelése szerint ezt több okból nem kellene figyelembe venni. Számos kedvezményezett (44) azzal érvel, hogy indokolatlan lenne az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosításának hipotetikus lehetőségét figyelembe venni, mert lehetséges, hogy sosem kérelmeznek ilyen módosítást vagy azt a megfelelő adminisztratív követelmények teljesítésének elmulasztása miatt elutasítják. Az elcserélt erdőterületek állítólagosan értéknövelő hatású stratégiai elhelyezkedése nem bír jelentőséggel, ha a földterület kijelölt hasznosítását nem módosították és a felvásárolt földterületet kizárólag a törvény által előírt célra hasznosíthatják. Ezért egy kedvezményezett (45) azzal érvel, hogy tekintetbe kell venni az értékmegállapítás időpontjában a felek által, a csere tekintetében elért egyedi megállapodást. A piaci érték objektív és tisztességes kiszámításának az elcserélt erdőterület értékmegállapításának időpontjában hatályban lévő területrendezési főtervet (amely lehetővé teszi vagy nem teszi lehetővé az építkezést) is figyelembe kell vennie. Következésképpen egységes kritériumokat kell meghatározni, amelyek lehetővé teszik, hogy különbséget lehessen tenni aközött, hogy a földterület hasznosításának módosítására hipotetikus lehetőség áll fenn vagy ez a felek tényleges szándéka a cserét követően.
(60)
Továbbá több kedvezményezett megjegyzi, hogy a földterület erdővédelmi területek alól történő kivételéhez a kijelölt hasznosítás módosítása miatt díjat kell fizetni, amelynek összege megegyezik a kérdéses területen található beépíthető földterület négyzetméterenkénti árával. Ezért ezen kedvezményezettek azt állítják, hogy a módosítás következtében nem tettek szert gazdasági előnyre, mert ha a felvásárolt földterületet értékesítik, biztosítékként használják vagy fejlesztik, akkor annak értéke megegyezne az építésre alkalmas földterület értékével. A Mirta Engineering és a Beta Forest hasonlóképpen érvelt, amikor megjegyezte, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása járulékos költségekkel jár, különösen bélyegilletékkel és helyi adókkal, valamint tervezési költségekkel, amelyek tovább növelik a birtok értékét. Valóban, Mihailov úr és Mihailova asszony azt állítja, hogy esetükben a földterület kijelölt hasznosításának módosítása az erdészeti törvény 17. cikkében és az erdészeti törvény végrehajtási rendeletében meghatározott állami díjak befizetéséhez volt kötve.
(61)
Végül, egyes kedvezményezettek (46) úgy vélik, hogy nincs jelentősége ennek a kérdésnek, mert az ő egyedi esetükben az általuk felvásárolt elcserélt földterületet nem vették ki fejlesztési célból az erdővédelmi területek alól és nem indítottak eljárást a földterület kijelölt hasznosításának módosítására. A MIKS beadványában megállapította, hogy a bolgár állam csereszerződéseiben kikötötte, hogy a földterületek kijelölt hasznosításának módosítása nem engedélyezett.
4.2.2. Az erdőterület cseréje során nyújtott állami támogatás
(62)
A Bizottság azon kétségeire vonatkozóan, hogy a csereügyletekhez megállapított hatósági árak piaci árakat eredményeztek-e, a kedvezményezettek (47) számos hasonló érvet hoztak fel arra vonatkozóan, hogy ezek miért eredményeztek saját csereügyleteik során piaci árakat.
(63)
Először is, egy kedvezményezett (48) azzal érvel, hogy a hatósági árak meghatározása során az alapárakról szóló rendelet figyelembe vesz olyan objektív kritériumokat, mint például a földterület elhelyezkedése, a körzetek fontossága és a földterületen található növényfajták típusa és fontossága, míg két másik kedvezményezett (49) azzal érvel, hogy a hatósági csereár olyan kritériumokon alapszik, amelyek megegyeznek azon kritériumokkal, amelyeket akkor használnak, amikor magánbefektetők cserélnek el magántulajdonú erdőterületeket, amelyek a helyi vagy nemzeti infrastruktúra közelében elhelyezkedő földterületeket is magukban foglalnak és hasonlítanak a vitatott csereügyletekre a növényfajok, és az urbanizáció elleni különleges védelem alá helyezett térségekben való elhelyezkedésük stb. tekintetében. Hasonlóképpen, más kedvezményezettek (50) azzal érvelnek, hogy az alapárakról szóló rendelet szerinti értékmegállapítások a bolgár erdőterületek esetében a piaci árakhoz hasonló, vagy sok esetben magasabb hatósági árakat eredményeztek az ilyen típusú földterületek belföldi piacának hiánya miatt és annak következtében, hogy a kevés magánügyletet alacsony árakon hajtották végre. Ezért a cserékre a piacon fennálló gazdasági körülmények között került sor.
(64)
Másodszor, számos kedvezményezett (51) azzal érvel, hogy az elcserélt telkek esetében általuk végrehajtott értékmegállapítás a bolgár erdőterületek olyan hatósági árait eredményezte, amelyek hasonlóak (52) a piaci árakhoz, vagy sok esetben magasabbak, mint (53) a piaci árak.
(65)
Harmadszor, számos kedvezményezett (54) az ezen kedvezményezettek cseréi által érintett területeken végrehajtott, teljes mértékben magánjellegű cserék vagy értékesítési ügyletek hiányát jelöli meg azon okként, amely miatt a hatósági árakat a piaci árakhoz közelinek kell tekinteni.
(66)
Végül, számos kedvezményezett (55) azzal érvel, hogy mivel a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter mérlegelési jogkörében jogosult a csere végrehajtását megtagadni, ha az állam nem érdekelt a magántulajdonú erdőterület felvásárlásában és a cseremegállapodás feltételeit mindkét (állami és magán-) félnek el kell fogadnia, ilyen esetben a csereügyleteket kereskedelmi ügyleteknek kell tekinteni, amelyekben az állam piacgazdasági szereplőként viselkedik.
(67)
Az ezen ügyletekben megjelenő állami támogatás esetleges összegének (azaz az erdőterület hatósági és piaci ára közötti különbségének) tekintetében a kedvezményezettek (56) többsége azt válaszolta, hogy olyan esetekben, amikor a magántulajdonú földterület értékesebb volt, mint az állami tulajdonú, a bolgár hatóságok nem fedezték az árak közötti különbséget. Egy másik kedvezményezett (57) azt állította, hogy az ugyanazon vagy szomszédos területeken található magántulajdonú és állami tulajdonú elcserélt erdők piaci ára közötti különbség a kormánynak kedvez, mert a hatósági árak magasabbak, mint az érintett területeken a magán erdőtulajdonosok által szabadon megállapított piaci árak.
(68)
Az állami támogatás megállapításának egyéb feltételeire vonatkozóan számos kedvezményezett (58) vitatta ezek teljesülését. Egyes kedvezményezettek (59) ezért úgy érvelnek, hogy ők természetes személyek, amelyekre az állami támogatásokról szóló bolgár törvény és a Szerződés 107. cikke nem alkalmazandó. Az állami forrásokkal kapcsolatban ezen kedvezményezettek megjegyzik, hogy a kormány a földterületeket jogellenes kisajátítás útján, megfelelő kártalanítás nélkül szerezte meg, ezért nem tekinthető úgy, hogy az állam rendelkezik ezen források felett. A szelektivitás tekintetében, ezen kedvezményezettek azzal érvelnek, hogy az erdészeti törvény erga omnes hatályú és így nem alkalmaz hátrányos megkülönböztetést.
(69)
Egy másik kedvezményezett (60) is úgy véli, hogy a Szerződés 107. cikkének feltételei nem teljesülnek a csereügyletek tekintetében, de némileg eltérő indokok miatt. Először, az állami forrásokat nem ruházzák át, mert a csere egy „kettős értékesítéssel járó ügylet”, amelyet egy független értékbecslő által, az ár kiszámítására vonatkozó, törvény által előírt objektív kritériumok alapján végrehajtott értékmegállapítás után hajtottak végre. Nem nyújtottak előnyöket és a cserében részt vevő partnerek sem kerültek kedvezőbb helyzetbe, mint versenytársaik, mert valamennyi erdőtulajdonos kérelmezhette volna, hogy magántulajdonú földterületét cseréljék el egy állami tulajdonú földterületre. Egy másik kedvezményezett (61) is hasonlóképpen érvel, amikor azt állítja, hogy a csereprogram egy valamennyi erdőtulajdonos számára elérhető általános intézkedés.
(70)
A gazdasági előny fennállásával kapcsolatban a kedvezményezettek (62) többsége vitatta, hogy ilyen előnyben részesült volna az ügyletek következtében, mert szerintük az elcserélt földterület hatósági ára azonos vagy magasabb volt, mint annak piaci ára.
(71)
Végül, arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a csereügyletek torzítják-e a versenyt és érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet, a kedvezményezettek (63) többsége úgy válaszolt, hogy ők nem az ingatlanfejlesztési vagy idegenforgalmi ágazatban tevékenykednek és/vagy nem tettek lépéseket az utazásszervezői engedély megszerzésére. Megerősítették továbbá, hogy a csere révén megszerzett földterületet nem használták fakitermelésre annak felvásárlását követően és nem adtak el semmilyen faanyagot Bulgáriában vagy más tagállamokban. Ezért azt állítják, hogy nem lehetséges a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt tényleges vagy esetleges hatást vélelmezni. Egy másik kedvezményezett (64) hozzátette, hogy a cserék nem vezettek a hazai termelés növekedéséhez, ezáltal korlátozva más tagállamok vállalkozásainak lehetőségét arra, hogy a helyi piacra termékeket hozzanak be.
(72)
Más kedvezményezettek (65) azt állították, hogy mivel a cserék nem vezetnek az állami források átruházásához és nem biztosítanak gazdasági előnyt számukra, ezért ezeket nem lehet a piaci egyensúlyt és a vállalkozások működésére vonatkozó gazdasági körülményeket érintő tevékenységnek tekinteni, azaz a tárgyi eszközök beszerzéséhez kezdeti beruházás szükséges. Így más tagállamok vállalkozásai egyenlő feltételek mellett jelenhetnek meg és működhetnek ugyanazon a piacon, ezáltal nem lehet azt mondani, hogy a vitatott cserék érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.
(73)
Végül, egy kedvezményezett (66) kifejtette, hogy az általa az államtól felvásárolt erdőterület nem alkalmas erdőtelepítésre. A kedvezményezett továbbra is úgy gondolja, hogy az ő birtoka különb, mint az állam által szolgáltatott földterület, és az ügylet nem tartalmaz állami támogatást. Végül, a kedvezményezett megemlítette, hogy a felvásárolt földterületet vándorméhészetre használja a földterület legelőként való nyári hasznosítása révén.
4.2.3. Az állami támogatás összeegyeztethetősége
(74)
Bár a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be bármilyen rendelkezésre álló bizonyítékot, amely lehetővé tenné a vitatott csereügyletek belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatát, egyik kedvezményezett sem nyújtott be erre vonatkozó bizonyítékot.
5. A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI
5.1. A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGNAK AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEI
(75)
A bolgár hatóságok fenntartják, hogy a vitatott csereügyletek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.
(76)
A csereügyletek és az elcserélt erdőterület kijelölt hasznosításának módosítása között fennálló állítólagos szerves kapcsolattal összefüggésben a bolgár hatóságok megjegyezték, hogy az erdészeti törvény 15. cikkének (b) bekezdése lehetőséget biztosít az erdőterület kijelölt hasznosítására vonatkozó módosítás kérelmezésére, függetlenül attól, hogy a földterület hogyan - csere, adásvételi ügylet révén vagy egyéb módon - került felvásárlásra. Ugyanakkor ez az elméleti lehetőség nem értelmezhető a hatóságok és a magánfél között létrejött, a földterület kijelölt hasznosításának cserét követő módosítására irányuló előzetes, konkrét megállapodásként.
(77)
A bolgár hatóságok bizonyítékokkal szolgáltak arról, hogy a 2007 és 2009 között végrehajtott 132 cserével kapcsolatban 24 kérelmet nyújtottak be az elcserélt erdőterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozóan, amelyek közül csupán 15 esetben (azaz a cserék 11,4 %-ában) fogadtak el pozitív közigazgatási határozatot, amely engedélyezte a kért módosítást.
(78)
A bolgár hatóságok a csereügyleteknek és a földterület kijelölt hasznosítása módosításának eltérő céljaira is emlékeztetnek. Míg a cserék a bolgár erdők konszolidálására és megőrzésére törekszenek azért, hogy azok fenntartható fejlődését és szaporítását a társadalom egészének javára garantálják, addig a földterület kijelölt hasznosítására vonatkozó módosítás célkitűzése, hogy a területrendezési törvényben meghatározott azon célokat elérje, amelyek meghatározzák a szabályokat arra vonatkozóan, hogy a földterületet be lehessen emelni az agglomerációk határain belülre, ahol a fenntartható fejlődéssel és a polgárok számára megfelelő élet-, munka- és rekreációs körülmények kialakításával kapcsolatos társadalmi igényekkel és érdekekkel összhangban engedélyezett az építkezés. Továbbá, míg a csereügyletek a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter döntéseitől függnek, addig a földterület kijelölt hasznosításának módosítása a területrendezési terv különböző illetékes szervek, nevezetesen a regionális fejlesztési és építési beruházási miniszter, a régió kormányzója vagy az önkormányzat képviselő-testületei általi jóváhagyástól függ. Végül, figyelembe véve, hogy a földterület kijelölt hasznosítása módosításának kérelmezési joga nem származtatható közvetlenül az erdészeti törvényből, hanem egyéb törvényekben előírt feltételeknek való megfelelést követel meg, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó hipotetikus lehetőség nem jelenti azt, hogy egy ilyen csere szervesen kapcsolódna a csereügyletekhez.
(79)
Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a földterület árának meghatározásakor, a bolgár hatóságok megismételték azon álláspontjukat, hogy nincs közvetlen kapcsolat a csere értékbecsléskor megállapított ára és a földterület hasznosításának ezt követő módosítása között. A hatóságok részletesen ismertették azt az eljárást, amely alapján a csere árait meghatározzák (az alapárakról szóló rendelet korábbi 20. cikkének (5) bekezdése és 21. cikke), illetve a földterület kijelölt hasznosításának módosításakor esedékes díjakat. Ezen hatóságok azt is megjegyzik, hogy függetlenül attól, hogy hogyan szerezték meg a földterületet, a magántulajdonosok kérhetik az erdőterület kijelölt hasznosításának módosítását annak érdekében, hogy minden befektető ugyanazokat az előnyöket élvezze, függetlenül attól, hogy az erdőt a kormánytól vagy egy magánféllel, a szokásos piaci feltételek szerint megkötött ügylet keretében szerezte meg, azért, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása érdekében fizetendő díjakat ne lehessen a kedvezményezettekkel szemben szelektívnek tekinteni.
(80)
A Bizottság arra vonatkozó kétségeivel kapcsolatban, hogy a hatósági árak kiszámításának módszertana helyesen tükrözi-e a piaci árakat, a bolgár hatóságok először is azt jegyzik meg, hogy a hatósági árakat az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseit követve határozzák meg, és hogy ezt a rendeletet más tagállamok, különösen Németország hatósági árképzésre vonatkozó gyakorlatának példája alapján tervezték. Továbbá, a magántulajdonú és állami tulajdonú erdők értékmegállapítását független szakértők végezték el egységes kritériumok alapján.
(81)
Másodszor, a bolgár hatóságok valamennyi olyan ügyletre (67) vonatkozóan szolgáltattak adatokat, amely a 2007-2009 közötti időszak (68) során a magántulajdonú erdők eladásával és vételével járt. A magántulajdonú birtokok átlagos árával (azaz „piaci ár”) kapcsolatban szolgáltatott információ a hiteles piaci bizonyítékok összegzését tartalmazza, az alapárakról szóló rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 34. pontjában meghatározott követelményekkel összhangban. Amennyiben nincsenek elérhető adatok az ugyanazon a területen megkötött ügyletekkel kapcsolatban, akkor olyan ügyletekkel kapcsolatos részletek kerültek benyújtásra, amelyeket a közelben lévő és az elhelyezkedés és növényfajok tekintetében hasonló erdőkkel rendelkező területeken hajtottak végre. A bolgár hatóságok szerint be lehet bizonyítani ezen adatok alapján, hogy az esetek többségében a vitatott csereügyletek során használt hatósági árak általában magasabbak voltak, mint a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügyletek során megállapított piaci árak (69). E tekintetben a bolgár hatóságok megkérdőjelezik a panaszos által benyújtott bizonyítékot. Egyrészt ugyanis a panaszosok által megadott árak olyan árak, amelyekért a földterületet megvételre felkínálták és nem feltétlenül hatékonyan megállapított árak vagy olyan telkek árai, amelyek kijelölt hasznosítását már korábban megváltoztatták, és amelyek esetében a bélyegilletéket kifizették. Másrészt, a panaszos által megadott piaci ár nem mindig megbízható, mert számos esetben egyetlen magánügylet segítségével állapították azt meg.
(82)
Harmadszor, a bolgár hatóságok megismételték, hogy a kormány nem fedezte az általa felvásárolt magántulajdonú erdőterület magasabb hatósági összértékéhez hiányzó összeget, és hogy a csereügyleteket csak akkor hajtották végre, ha az átvett magántulajdonú erdőterület telkének értéke magasabb vagy ugyanakkora volt, mint az arra elcserélt állami tulajdonú telek értéke. A magánfélnek továbbá a birtok értékének 2 %-át kitevő összegű általános költségeket kellett fizetnie.
(83)
Végül, a bolgár hatóságok rámutatnak arra, hogy az alapárakról szóló rendelet eredeti hatálybalépése óta háromszor - 2004-ben, 2005-ben és 2007-ben - került módosításra. A rendelet 2005. évi módosítása különösen fontos volt a kisajátított erdők és erdőterületek visszaszolgáltatásának előrehaladott szakaszának fényében, mert azt jelentette, hogy a magántulajdonú erdők a piacon már elérhetőek és keresettek voltak. Ezen módosítás lényegében meg akarta változtatni a földterületek értékmegállapításának módszertanát. Továbbá az urbanizáció elleni védelem alatt álló területekre vonatkozó együtthatókat is megemelték és számos új kategóriát vezettek be a földterületek településkategóriától függő árnövekményének meghatározására.
(84)
Ezenkívül, Bulgáriának az Európai Unióhoz való, 2007. január 1-jén történt csatlakozását követően a rendeletben található együtthatók teljes mértékben frissítésre kerültek, ideértve az urbanizáció elleni védelem alatt álló területekre vonatkozó és az úgynevezett „piacszabályozó” együtthatókat, amelyek a földterület kategóriájától függnek. Módosításra került továbbá az alapárakról szóló rendelet 20. cikkének (5) bekezdése úgy, hogy az állami tulajdonú földterület csereárát a „piacszabályozó” együttható értékének 50 %-ával megnövelték. Ezenkívül, a földterület értékéhez a különböző településkategóriák függvényében hozzáadandó növekmény került bevezetésre.
(85)
A bolgár hatóságok szerint az alapárakról szóló rendelet ezen módosításai azt bizonyítják, hogy Bulgária küszöbön álló uniós csatlakozása fényében a hatóságok megpróbálták a rendeletben meghatározott értékmegállapítási mechanizmust korszerűsíteni - biztosítva, hogy az a hiteles piaci bizonyítékokon alapuljon -, annak ellenére, hogy az erdőterületeknek nincs fejlett belső piaca. Következésképpen, Bulgária uniós csatlakozásának időpontjában az alapárakról szóló rendelet alapján számított hatósági árak nem lettek volna alacsonyabbak, mint ezen telkek piaci árai.
(86)
A Bizottság azon kétségével kapcsolatban, hogy a csereügyletek esetlegesen torzítják a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet érintik, a bolgár hatóságok először arra mutatnak rá, hogy a vitatott csereügyletekben részt vevő magánfelek közül 81 a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül. A fennmaradó 51 magánfél olyan természetes személy, amely nem foglalkozik áruk és szolgáltatások kereskedelmével. Bulgária ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy sem az Állami Erdészeti Ügynökség, sem annak jogutódja, a Végrehajtó Erdészeti Ügynökség számára sem nyújtottak be olyan természetes személyek fakitermelésre vagy kivitelre vonatkozó kérelmet, akik a vizsgált időszak alatt cseréket hajtottak végre.
(87)
Másodszor, a bolgár hatóságok azt állítják, hogy a csereügyletek nem érintik az Unión belüli kereskedelmet, mivel a támogatott vállalatok olyan tevékenységet folytatnak, amely nem jár termékek vagy szolgáltatások behozatalával vagy kivitelével. A bolgár hatóságok kiegészítették a vizsgált időszak alatt kitermelt és az Unióba exportált faanyag mennyiségére vonatkozóan már benyújtott információt, és benyújtottak egy dokumentumot, amely azt igazolja, hogy a vitatott csereügyletek során állami tulajdonú erdőterületet felvásárolt egyik magánfél sem termelt és értékesített faanyagot a nemzeti piacon vagy vitt ki faanyagot a Bolgár Köztársaságból.
(88)
Harmadszor, a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy az idegenforgalmi ágazatra (pl. utazásszervezőként, utazási irodaként, szállodatulajdonosként vagy kiegészítő idegenforgalmi szolgáltatások nyújtójaként való működésre) a bolgár idegenforgalmi törvényben meghatározott szabályok vonatkoznak. A törvény megköveteli a piaci szereplők hatósági nyilvántartását a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium által vezetett állami nyilvántartásban. A szállodaigazgatásban tevékenykedő személyeknek is regisztrálniuk kell az idegenforgalmi törvény 58. cikke szerint kijelölt nyilvántartásba. Ezért csak azokat a vállalatokat tekinthetjük az idegenforgalmi ágazatban működő vállalkozásoknak, amelyek a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium megfelelő állami nyilvántartásaiban regisztrálásra kerültek. A megfelelő nyilvántartások ellenőrzése azt mutatta, hogy a vitatott csereügyletek eredményeképpen állami tulajdonú erdőterületet szerzett vállalatok közül csak egy vállalatot - a Kapsi Tours OOD-t - vettek az idegenforgalmi törvény értelmében utazásszervezőként nyilvántartásba.
(89)
Negyedszer, a bolgár hatóságok kifejtették, hogy Bulgáriában az ingatlanfejlesztési vállalatként való üzleti tevékenység folytatásához is regisztrálni szükséges a vonatkozó törvény, különösen az építőipari kamaráról szóló törvény (70) alapján a Bolgár Építőipari Kamara által vezetett, az építési vállalatokra vonatkozó központi foglalkoztatói nyilvántartásban. A bolgár hatóságok rámutatnak, hogy kizárólag három olyan vállalkozást vettek építőipari vállalatként nyilvántartásba, amely a kormánnyal csereügyletet bonyolított le és a törvény értelmében valamilyen módon építési munkákkal foglalkozhatott.
(90)
Következésképpen a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy a legtöbb vállalkozás, amelynek esetlegesen előnye származott a vitatott csereügyletekből, nem az építőipari és idegenforgalmi ágazatokban tevékenykedett. Következésképpen, a hatóságok véleménye szerint ezen ügyletekről nem mondható az, hogy versenytorzulást okoztak az érintett piacokon, kivéve az erdészeti ágazatot.
5.2. BULGÁRIA MEGJEGYZÉSEI A PANASZOS ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN
(91)
A bolgár hatóságok egyetértenek a panaszossal abban, hogy az állam és az önkormányzatok között végrehajtott erdőterület-cserék során nincs jelen állami támogatás. Ezzel szemben úgy érvelnek, hogy a panaszos azon állítása, hogy a legtöbb kedvezményezett az építőipari vagy idegenforgalmi ágazatban tevékenykedik, az előző szakaszban kifejtett okok miatt helytelen.
(92)
A bolgár hatóságok továbbá nem értenek egyet azzal, hogy a panaszos az erdőterület piaci árát az erdőterület különböző években (pl. az erdő elcserélése előtt néhány évvel) fennálló árainak összehasonlításával határozta meg és vitatják a panaszos azon állítását, hogy egyes esetekben az elcserélt erdőterületek tulajdonosai a földterületet biztosítékként használták hitel felvételéhez, mivel ez nem felelne meg a panaszos által említett bolgár törvények és az állami tulajdonról szóló törvény előírásainak. A panaszos által benyújtott adatok lényeges hibákat tartalmaznak és nem állnak összhangban az elérhető ingatlan-nyilvántartásokkal és a cserék dokumentációjával. A panaszos által benyújtott adatok a cserék révén felvásárolt és ezt követően hitelekhez biztosítékként nyújtott, állami tulajdonú erdőterületek tekintetében is helytelenek. A bolgár hatóságok mindenesetre megjegyzik, hogy a bolgár bankok - az ingatlanon kívül -egyéb likvid eszközöket is megkövetelnek biztosítékként, az adósság visszafizetésének biztosítása érdekében. Ezen hatóságok szerint ezért helytelen a nyújtott hitel összegét a jelzáloghitel biztosítékául szolgáló földterület négyzetméterben (m2) meghatározott nagyságával elosztani a négyzetméterenkénti ár meghatározásához. A hatóságok a First Investment Bank (Fibank) hitelnyújtási mechanizmusait és a hitelfelvevők által biztosítékként javasolt erdők és erdőbirtokok értékmegállapításának módszereit szintén véleményezik.
(93)
A bolgár hatóságok továbbá nem értenek egyet a panaszos azon állításával, amely szerint az önkormányzati hatóságoknak nem volt más lehetőségük, mint elfogadni a részletes területrendezési terveket azon földterületek esetében, amelyek kijelölt hasznosítását már módosították. Ezen hatóságok szerint a földterület kijelölt hasznosításának bármilyen módosítása olyan jogilag kötelező érvényű, részletes területrendezési terveken alapszik, amelyeket nyilvánosan megtárgyaltak, és amelyek a jelenlegi, lakott területekre vonatkozó általános területrendezési terveket módosították. Ezen közigazgatási eljárások nem a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter mérlegelési jogkörébe tartoznak, aki a földterület övezetbe sorolásának módosításáról csak a vonatkozó részletes területrendezési terv hatálybalépése után bocsát ki egyedi igazgatási közleményeket az ilyen módosítást kérelmező feleknek.
(94)
A hatóságok továbbá cáfolják, hogy a cserékben részt vevő számos fél szerette volna módosítani a felvásárolt erdőterület kijelölt hasznosítását. A bolgár erdészeti törvény szerint a módosításokat csak a (hatályon kívül helyezett) erdészeti törvény 14. cikkének c) pontjában említett eljárás szerinti kérelem benyújtása esetén lehet végrehajtani. Tömegtájékoztató kiadványban vagy a törvény által előírt eljárástól eltérő módon kifejezett bármilyen más szándék lényegtelen és önkényes.
(95)
A hatóságok továbbá nem értenek egyet a panaszos azon állításával, hogy az erdőterületek árának hatósági úton történő meghatározása nem tükrözi a gazdaság dinamikus fejlődését. A hatóságok úgy vélik, hogy az alapárakról szóló rendelet segítségével történő ármeghatározás megfelelő. Továbbá az sem igaz, hogy a rendelet nem került frissítésre, mivel új együtthatókat vezettek be 2007-ben azért, hogy a már végrehajtott cserék révén a gazdasági szereplők ne részesüljenek gazdasági előnyben.
(96)
A hatóságok cáfolják a panaszos azon állítását, hogy az értékelők elfogultak lennének. A hatóságok szerint ezen értékelők igazságügyi szakértők, akiknek feddhetetlensége megkérdőjelezhetetlen. Ezenkívül, abban az esetben, ha az erdőterület értékét a magánfél számára kedvezően állapítanák meg és nem az alapárakról szóló rendelettel összhangban, ezt az értékmegállapítást a hatóságok nem fogadnák el a csereügylet alkalmazásában.
(97)
A panaszos azon állításával kapcsolatban, hogy a hatóságok által szolgáltatott hivatalos statisztika, illetve az ügyletek értékeire/áraira vonatkozó adatok helytelenek, a hatóságok leszögezik, hogy egy ügylet tényleges árának az elrejtése által megvalósított adócsalás bűncselekménynek minősül a bolgár büntető törvénykönyv értelmében.
(98)
Végül, a bolgár hatóságok cáfolják a panaszos azon állítását, hogy az EFA korábbi vezetője elleni vádemelés a csereügyletekkel kapcsolatos állami támogatás meglétét bizonyítaná. Ezen hatóságok szerint az állami tulajdonú erdőterületek cseréjével kapcsolatos eljárásokban részt vevő tisztviselőkkel szembeni eljárásoknak nincs jelentőségük a vitatott ügyletekben fennálló állami támogatás értékelésének szempontjából.
5.3. BULGÁRIA MEGJEGYZÉSEI AZ EGYÉB HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN
5.3.1. Bulgária 2011. szeptember 29-i megjegyzései
(99)
A bolgár hatóságok 2011. szeptember 29-i levelükben válaszoltak az All Seas által az eljárás megindításáról szóló határozatra tett észrevételekre.
(100)
Az All Seas összesen 157,4 hektár, Teteven és Gabrovo településeken található magántulajdonú erdőbirtokot cserélt el összesen mintegy 57,9 hektár, Balcsik településen található állami tulajdonú erdőbirtokért cserében (71). Ezzel összefüggésben az All Seas általános költségként 138 781 BGN-t fizetett ki a bolgár államnak.
(101)
Az állami tulajdonú erdőbirtokokat 11,99 BGN/m2 hatósági áron értékelték. A bolgár hatóságok számára elérhető információ alapján az átlagos piaci ár (az azonos térségen belüli, ugyanazon vagy közeli régióban található erdőbirtokokat üzleti alapon megvásárló és eladó magánfelek közötti megállapodás szerinti ár) a vizsgált időszak alatt 4,16 BGN/m2 volt. Következésképpen az All Seas és a Bolgár Köztársaság közötti cserét fizetés ellenében hajtották végre és a Szerződés 107. cikkének értelmében nem eredményezett gazdasági előnyt.
(102)
A bolgár hatóságok továbbá kiemelik, hogy az All Seas kérelmezte az erdészeti törvény 14. cikkének értelmében az erdőbirtok kijelölt hasznosításának módosítását és a bolgár Miniszteri Tanács az erdészeti törvény 14d. cikkének (2) bekezdése értelmében helyt adott a kérelemnek (72). A bolgár hatóságok tudomása szerint ez a határozat nem lépett hatályba. A bolgár hatóságok egyetértenek az All Seas-zel abban, hogy az államnak nem volt közvetlen befolyása a kérdéses (földhasználati térképpel nem rendelkező) földterület kijelölt hasznosításának módosítására, és ezért a csereügylet eredményeként bekövetkező tulajdonosváltozás nem fejezi ki a felek közös szándékát a kijelölt hasznosítás módosítására. A bolgár hatóságok szerint a cserék értékmegállapításának meghatározó tényezője az, hogy az elcserélendő eszközök mérleg szerinti értéke megegyezik-e. A bolgár kormány pontosan ezen az alapon hajtotta végre ezen ügyleteket. Az, hogy minden kérelmezőnek ugyanakkora közigazgatási díjakat kell fizetnie, egy másik ok, amely miatt a földterület hasznosításának cserét követő módosítása során semmiféle állami támogatás nem jelenik meg.
(103)
A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy az All Seas a csere következtében megszerzett birtokokon nem termelt ki faanyagot és nem folytatott Unión belüli kereskedelmet az ezen birtokokról származó faanyagokkal. Ezenkívül az All Seas nem kínál az idegenforgalmi törvényben meghatározott idegenforgalmi szolgáltatásokat és nem minősül az építőipari kamaráról szóló törvény értelmében építőipari vállalatnak.
5.3.2. Bulgária 2011. november 4-i megjegyzései
(104)
A bolgár hatóságok 2011. november 4-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD és Simeon Stoev Mirov.
(105)
Az Elkabel, LM Impex és Foros Development vállalatokkal végrehajtott csereügyletekre vonatkozóan a bolgár hatóságok kijelentették, hogy nem fedezték az árak közötti különbséget és a szóban forgó esetekben a magánfelek kiegészítő kifizetéseket teljesítettek az általános költségek fedezése érdekében. Továbbá minden helyi adót ezen felek fizettek ki. Végül, a három vállalat közül egy sem kérte a felvásárolt erdőterület hasznosításának módosítását.
(106)
A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy egyes olyan településeken, ahol az elcserélt telkek voltak találhatók, nem került sor teljes mértékben magánjellegű ügyletekre, ezért nem volt lehetséges az elcserélt telkek piaci árát vagy a gazdasági előny nyújtásának tényét meghatározni.
(107)
A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy sem az Elkabel, sem az LM Impex nem faanyagexportőr és a bolgár jog értelmében nincsenek építőipari vagy idegenforgalmi vállalatként nyilvántartva.
(108)
Simeon Stoev Mirov természetes személlyel kapcsolatban, aki 5,6 dekárnyi, 3 436 BGN értékű, Rakitovóban található magántulajdonú erdőterületet cserélt el 5 dekárnyi, 1 308 BGN értékű, Burgaszban (Kraymorie község) található állami tulajdonú erdőterületre, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy ez a csereügylet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozik.
(109)
A felsorolt okok miatt a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy véleményük szerint a fent említett magánfelekkel lebonyolított cserék nem minősülnek állami támogatásnak.
5.3.3. Bulgária 2011. december 16-i megjegyzései
(110)
A bolgár hatóságok 2011. december 16-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD és Jivka Blagoeva.
(111)
A V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren és Liteks Komers vállalatokkal végrehajtott csereügyletekre vonatkozóan a bolgár hatóságok kifejtették, hogy nem fedezték az árak közötti különbséget és a szóban forgó esetekben a magánfelek kiegészítő kifizetéséket teljesítettek az általános költségek fedezése érdekében. Ezenkívül minden helyi adót ezen felek fizettek ki. Végül, a V-G-N Confort, Ecobalkani és Liteks Komers nem kérte az általuk felvásárolt állami tulajdonú erdőterületek kijelölt hasznosításának módosítását.
(112)
A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy egyes olyan településeken, ahol az elcserélt telkek voltak találhatók, nem került sor teljes mértékben magánjellegű ügyletekre, ezért nem volt lehetséges az érintett telkek piaci árát meghatározni vagy annak a tényét meggyőzően megállapítani, hogy a fent említett magánfelek gazdasági előnyben részesültek-e. Az Izgrev 5 esetében az elcserélt állami tulajdonú erdőterület hatósági ára valamivel magasabb volt, mint a hasonló magánügyletek során megállapított piaci ár, ezért a bolgár hatóságok szerint a vállalatot nem részesítették gazdasági előnyben. Ugyanez az érvelés vonatkozik a Liteks Komersszel lebonyolított ügyletre, amelynek esetében - a bolgár hatóságok szerint - a hatósági árak négyszer magasabbak lettek volna, mint az állami tulajdonú erdőterületek piaci ára.
(113)
Végül, a bolgár hatóságok megjegyzik, hogy a fent említett magánfelek egyike sem faanyagexportőr vagy nincs a bolgár jog értelmében építőipari vagy idegenforgalmi vállalatként nyilvántartva, ezért a velük lebonyolított csereügyletek nem érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.
(114)
A Jivka Blagoeva természetes személy által lebonyolított csereügylet során 1,9036 hektár, 16 091 BGN értékű, Teteven településen található magántulajdonú erdőterületet cseréltek el 0,3001 hektár, 24 216 BGN értékű, a Predela térségben található Razlog településen lévő állami tulajdonú területtel. A bolgár állam nem fedezte az árak közötti különbséget, Jivka Blagoeva fizetett ki minden általános költséget és helyi adót és az új tulajdonos nem kérte az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítását. A bolgár hatóságok szerint ezen csereügylet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozik.
(115)
Ennek megfelelően, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy a fent említett magánfelekkel lebonyolított csereügyletek során nincs jelen állami támogatás.
5.3.4. Bulgária 2012. április 25-i megjegyzései
(116)
A bolgár hatóságok 2012. április 25-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD és BOIL OOD.
(117)
A bolgár hatóságok támogatják a vizsgált időszak alatt lebonyolított csereügyletekben részt vevő természetes személyek és vállalatok által benyújtott észrevételeket, nevezetesen, hogy a cserék nem jelentenek állami támogatást, hanem ehelyett olyan ügyleteknek minősülnek, amelyeket az állam számára kedvező feltételek mellett és a hasonló ingatlanok esetében megállapított piaci áraknál nem alacsonyabb árakon bonyolítottak le. A bolgár hatóságok ezenkívül támogatják a fent említett magánfelek álláspontját, amely szerint a csereügyleteket a hatályos bolgár nemzeti joggal, azaz az alapárakról szóló rendelettel és az erdészeti törvénnyel összhangban hajtották végre. Végül, egyes ügyleteket a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozónak kell tekinteni.
5.4. BULGÁRIA VÁLASZAI A BIZOTTSÁG HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS SORÁN KÜLDÖTT TÁJÉKOZTATÁS IRÁNTI MEGKERESÉSÉRE
(118)
A bolgár hatóságok a tájékoztatási kérelmekre válaszul benyújtották a vizsgált időszak alatt végrehajtott valamennyi csereügylet tekintetében - mind a magántulajdonú, mind az állami tulajdonú erdőterületekre - kiszámított piaci árakat (73).
(119)
A bolgár hatóságok ugyanakkor 2013. november 19-i beadványukban (74) jelezték, hogy az általuk benyújtott adatok megbízhatóságával kapcsolatban problémák merültek fel. Különösen a (44) preambulumbekezdésben szereplő képlet alkalmazásában a bolgár hatóságok tisztességes piaci árakat határoztak meg a csereügyletekben érintett 82 (60 állami tulajdonú és 22 magántulajdonú) telek esetében. A fennmaradó telkek esetében a hatóságok a legnagyobb gondosság elve alapján határozták meg a piaci értékeket, jelezve, hogy azok nem feltétlenül tükrözik a tisztességes piaci értékeket. A fennmaradó érintett állami tulajdonú telkek esetében a bolgár hatóságok kifejtették, hogy az általuk piaci árakként megadott árak valójában különböző típusú erdészeti ügyletek árainak átlagai voltak. Ezért ezek nem szükségszerűen jelentenek tisztességes piaci értéket, mert nem egyeznek meg a teljesen hasonló ügyletek átlagos áraival.
(120)
Hasonlóan, a fennmaradó magántulajdonú telkek esetében, amelyek értékmegállapítását független szakértő még nem végezte el, a bolgár hatóságok jelezték, hogy egyes esetekben az adásvételi igazolásban megadott árak, amelyeket a hatóságok ezen telkek piaci értékének helyettesítése céljából használtak, az úgynevezett adóértékekhez vannak közel vagy azzal egyenlőek. A telkek adóértéke nem egyezik meg azok piaci értékével, hanem az ingatlanügyletek során fizetendő minimumárral egyenlő, azaz az érintett telek piaci értéke elvileg magasabb lenne.
(121)
A fentiek ellenére a bolgár hatóságok hangsúlyozták, hogy a piaci árakról általuk szolgáltatott adatok az általuk elérhető legpontosabb becslések, mert: i. Bulgáriában nincsenek külön szabályok az erdőbirtokok piaci árának értékmegállapítás segítségével történő meghatározására, ii. időigényes lenne az érintett telkek csereügylet időpontjában fennálló piaci árait egy szakértő értékelő segítségével megállapítani és iii. egy ilyen értékmegállapítás nagyon költséges lenne. A bolgár hatóságok továbbá azt állították, hogy a megadott árak mindenképpen közelebb vannak a tisztességes piaci árakhoz, mint a hatósági árakhoz.
(122)
Végül, a bolgár hatóságok információt szolgáltattak egy 25 csereügyletből álló minta esetében ténylegesen használt hatósági árakról, valamint azon hipotetikus hatósági árakról, amelyek az alapárakról szóló rendelet 2010. évi módosításában található együtthatók használatából következnének. A minta 25 ügyletet foglalt magában, amelyek többségét 2009-ben vagy 2008-ban hajtották végre (csak 6 tranzakciót hajtottak végre 2007-ben). Az információt a Bizottság annak ellenőrzéséhez kérte, hogy a hatósági árak rendszere - amennyiben megfelelően frissítésre kerül - megfelelően tükrözi-e az erdőterületek piaci árat és az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően minden esetben a piaci értékhez lehető legközelebbi árakat eredményezi-e.
6. AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE
6.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(123)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk nyújtásának előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(124)
Ahhoz, hogy valamely intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülnie: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.
(125)
A jelen esetben azonban bevezetésként azt is figyelembe szükséges venni, hogy a csereügyletek esetleges kedvezményezettjei a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősülnek-e. Erre azért van szükség, mert a rendelkezés szövege szerint az állami támogatásra vonatkozó szabályok csak akkor alkalmazandók, ha a támogatás kedvezményezettje vállalkozás.
(126)
Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) a „vállalkozás” fogalmát a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában gazdasági tevékenységet ellátó entitásként határozta meg, annak jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (75). Az EUB szerint minden olyan tevékenység, amely áruk és szolgáltatások kínálását foglalja magába a piacon, gazdasági tevékenységnek (76) minősül. Egy entitás vállalkozásnak minősítése ezért mindig az adott tevékenység alapján történik. Egy gazdasági és nem gazdasági tevékenységet is végző entitás csak az előbbi alapján tekintendő vállalkozásnak. Egy vállalkozásnak nem kell jogi személynek lennie; természetes személyek is vállalkozásnak minősülhetnek az állami támogatási szabályok szerint, ha gazdasági tevékenységet végeznek.
(127)
Ezt szem előtt tartva megjegyzendő, hogy a vitatott csereügyletek egyes kedvezményezettjei nem végeztek gazdasági tevékenységeket az elcserélt erdőterületekkel a vizsgált időszak alatt és jelenleg sem végeznek ilyen tevékenységeket. Ennek következtében ezen kedvezményezettek nem minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásoknak, így a bolgár állammal általuk lebonyolított csereügyletek állami támogatás nélküli ügyleteknek tekintendők.
(128)
Következésképpen ezen határozat hátralévő része a vitatott csereügyleteknek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősülő kedvezményezettjeire vonatkozik.
6.1.1. A csere és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat
(129)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság első kétsége arra vonatkozott, hogy létezett-e tényleges kapcsolat a csereügyletek és a kedvezményezettek által kapott elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása között. Ez azért fontos, mert ha egy ilyen kapcsolat létezik, akkor az befolyásolja a Bizottság arra vonatkozó értékelését, hogy a csereügyletek gazdasági előnyt eredményeztek-e, és ezen előny számszerűsítésének módját. A tényleges kapcsolat azt jelenti, hogy a csereügyletben részt vevő feleknek már az ügylet lebonyolítása előtt szándékában állt a cserét követően az állami tulajdonú földterület kijelölt hasznosítását erdőterületről építésre alkalmas földterületre módosítani. Ezért, mivel az alapárakról szóló rendelet alapján a csereügylethez kiszámított hatósági árak két erdőterület telkének cseréjén alapulnának, az állami tulajdonú telek kijelölt hasznosításának későbbi módosítása - amennyiben azt kezdettől fogva módosítani szándékozták - az átvett telek alulértékelését eredményezheti, figyelembe véve annak építési területként történő jövőbeni tervezett hasznosítását.
(130)
A Bizottság szerint az, hogyha a vitatott csereügyleteket mindig - vagy legalább az esetek döntő többségében - a kedvezményezettek által kapott elcserélt földterületek kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó (jóváhagyott) kérelem követte volna, objektív bizonyíték lenne arra, hogy az ezen csereügyletekben részt vevő felek a kezdettől fogva módosítani szándékozták az állami tulajdonú földterület kijelölt hasznosítását a cserét követően.
(131)
A bolgár hatóságok által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul rendelkezésre bocsátott statisztikai adatok, amelyek megerősítik a (38) preambulumbekezdésben bemutatott adatokat, azt bizonyítják, hogy a vizsgált időszak alatt lebonyolított 132 csereügylettel kapcsolatban 24 esetben kérték, hogy a földterület kijelölt hasznosítását módosítsák építésre alkalmas földterületté (amely az összes csere 18,2 %-a) és ebből 15 esetben jóváhagyták a kért módosítást (amely az összes csere 11,4 %-a). Ezen adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az esetek többségében a cseréket nem követte a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó kérelem.
(132)
A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy a bolgár jogszabályok két külön eljárást írnak elő a cserékre és a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozóan, és két külön állami szerv felel a műveletekért, amelyek egymástól függetlenül működnek. Ez további bizonyíték arra nézve, hogy ebben az esetben a csereügyletek és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása között nem áll fenn tényleges kapcsolat.
(133)
Mivel a csereügyletek és a kedvezményezett által átvett, elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása között nem mutatható ki tényleges kapcsolat, a Bizottság minden egyes műveletet külön megvizsgál a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás meglétével kapcsolatban.
6.1.2. A támogatás megléte a földterület kijelölt hasznosításának módosítása során
(134)
A földterület hasznosításának kijelölése a hatóságok által a telkek hasznosítása és fejlesztésének intenzitása felett gyakorolt jogi ellenőrzés. Ha egy hatóság jóváhagyja egy telek kijelölt hasznosításának módosítását, akkor szabályozási tevékenységét gyakorolja és nem gazdasági szereplőként cselekszik.
(135)
Csak az állami forrásból közvetlenül vagy közvetve nyújtott előny minősülhet a Szerződés 107. cikke szerinti állami támogatásnak. Az EUB ítélkezési gyakorlatának megfelelően (77) az e rendelkezésben szereplő, „a tagállamok által” és az „állami forrásból” nyújtott támogatás közötti megkülönböztetés nem azt jelenti, hogy az állam által nyújtott valamennyi előny támogatásnak minősül, függetlenül attól, hogy állami forrásokból finanszírozzák-e. Ezen megkülönböztetésnek inkább az a célja, hogy e fogalom vonatkozzon a közvetlenül az állam által, valamint az általa kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet által nyújtott előnyökre is.
(136)
Habár egy kérdéses telek kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas területre való módosításának hatóság általi jóváhagyása a földterület piaci értékének növekedését eredményezheti, ezen jóváhagyás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem foglalja magában állami források átruházását: a szabályozási tevékenység gyakorlása nem eredményezi a források tényleges átutalását a jóváhagyás kedvezményezettjének és nem vezet az állami támogatások elengedéséhez sem, mert az állam ezen szabályozói tevékenységének gyakorlása során nem köteles a sikeres kérelmezőkre olyan díjat kiszabni, amely a jóváhagyás megszerzéséből keletkező teljes gazdasági értéket tükrözi (78).
(137)
Ennek megfelelően a hatóság arra vonatkozó döntése, hogy a kérdéses telek kijelölt hasznosítását módosítja, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.
6.1.3. A támogatás megléte a csereügyletekben
(138)
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (79) a földterületek vagy épületek vállalkozásoknak vagy gazdasági tevékenységet folytató természetes személyeknek hatóságok által történő eladása gazdasági előnyt eredményezhet és ezért a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, különösen, ha nem piaci értéken történik, azaz nem olyan áron értékesítik, amelyet valamely szokásos piaci körülmények között működő magánbefektető valószínűsíthetően megállapítana. Ugyanez érvényes az olyan csereügyletekre is, ahol az államtól kapott állami tulajdonú földterület értéke magasabb, mint az államnak átadott magántulajdonú földterület értéke.
(139)
Ugyanakkor, mielőtt megvizsgálnánk, hogy a csereügyletek gazdasági előnyt eredményeznek-e, a Bizottság megvizsgálja, hogy fennáll-e a (124) preambulumbekezdésben felsorolt többi feltétel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás megállapításához.
(140)
Először is, az intézkedés államnak való betudhatósága tekintetében a csereügyletek a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter vagy a Miniszteri Tanács (az elcserélt telek méretétől függően) és az EFA hatáskörébe tartoznak, amelyek mind állami szervek. Amennyiben a csereügylet az átadott magántulajdonú erdőterületénél magasabb értékű állami tulajdonú erdőterület átruházását eredményezi, ez az állami erőforrások átruházását veti fel, mivel a bolgár állam lemond egyes bevételekről, amelyeket megszerezhetett volna, ha a piaci feltételeknek megfelelően hajtotta volna végre az ügyletet.
(141)
Másodszor, a csereügyletek szelektívek, mivel csak azokat a földterület-tulajdonosokat részesíti előnyben, akik magántulajdonú erdőterületeiket állami tulajdonú területekre cserélték.
(142)
Harmadszor, a csereügyletek torzítják a versenyt, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben a cserék kedvezményezettjei olyan vállalkozások, amelyek egy bizonyos piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, a cserékből származó bármilyen pénzügyi előny ezen vállalkozások pozícióját erősíti az ugyanezen árukat és szolgáltatásokat kínáló más vállalkozásokkal szemben az Unión belüli kereskedelemben (80). Valóban, a csereügyletek számos kedvezményezettje, (81) többek között, ingatlanügyleteket, idegenforgalmi és vendéglátó-ipari tevékenységeket, valamint az erdőtelepítést sorolja fel gazdasági ágazataként a bolgár cégjegyzékben. Ezen ágazatokban uniós szintű verseny folyik. Ezt az ugyanebben a jegyzékben található információ támasztja alá, amely szerint a csereügyletek számos kedvezményezettje (82) üzleti vagy (nemzetközi) kereskedelmi tevékenységeket sorolt fel gazdasági ágazataként. A bolgár hatóságok azon érvelését illetően, hogy az idegenforgalmi vagy építőipari ágazatban tevékenykedő vállalatokat a kijelölt nyilvántartásokba be kell jegyezni és ez a csereügyletekben részt vevő vállalatok legtöbbjének esetében nem történt meg, a Bizottság megállapítja, hogy a „vállalkozás” fogalma a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében objektív fogalom, ezért azt a kérdést, hogy a vállalkozások egy bizonyos piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak-e és ezáltal más vállalkozásokkal versenyeznek-e, illetve Unión belüli kereskedelmet folytatnak-e, az ezen vállalkozások által ténylegesen folytatott tevékenységek fényében kell meghatározni és nem az alapján, hogy ezen vállalkozások megfeleltek-e nemzeti jogszabályok által előírt egyes alaki követelményeknek.
(143)
Végül, a gazdasági előny meglétének tekintetében a csereügyletek (legalább) két erdőterület telkének a bolgár állam és magánfelek közötti cseréjére vonatkoznak. Annak megállapításához, hogy a magánfeleknek a csereügyletekből gazdasági előnye származott-e, az elcserélt telkek piaci értékét meg kell határozni és egymással össze kell hasonlítani. Ha a csereügylet a magánfél által átadott magántulajdonú erdőterületénél magasabb értékű állami tulajdonú erdőterület átruházását eredményezi, a magánfél gazdasági előnyhöz jut.
(144)
A (16) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kérdéses cserék esetén a hatósági árakat az alapárakról szóló rendelet alapján számították ki. Az EUB elismerte, hogy amennyiben a nemzeti jog közigazgatási szabályokat állapít meg a hatóságok által eladásra felkínált földterületek piaci értékének kiszámítására, ezen szabályoknak - a Szerződés 107. cikkének való megfelelés érdekében - minden esetben olyan hatósági árakat kell eredményeznie, amelyek a lehető legközelebb vannak a földterület piaci értékéhez (83). Mivel ez egy elméleti piaci érték, a megállapított árak elméleti árakkal szembeni, meghatározott sávon belüli ingadozása megengedett (84).
(145)
A bolgár hatóságoktól bekérték a vizsgált időszak alatt lebonyolított 132 csereügylet során használt hatósági árakra, valamint az ugyanezen ügyletek során alkalmazott piaci árakra vonatkozó információt. A Bizottság arra kérte a bolgár hatóságokat, hogy a piaci érték meghatározásakor az ugyanezen erdőbirtokokkal kapcsolatos előző vagy későbbi ügyleteket is vegyék figyelembe. Következésképpen, habár a Bizottság úgy véli, hogy a csereügyletekben esetlegesen meglévő állami támogatási elemek értékelésekor az elcserélt erdőbirtokok eredetének nincs jelentősége, az árakra vonatkozó információt - amennyiben rendelkezésre állt - figyelembe vette.
(146)
A bolgár hatóságok jelezték, hogy a piaci árakra vonatkozóan általuk benyújtott adatok megbízhatóságával kapcsolatban problémák merültek fel (85). Ugyanakkor azt is jelezték, hogy a benyújtott információ a piaci árak legpontosabb becsléseit tartalmazza (86). A Bizottság ezen adatokat az érintett telkek valós („tisztességes”) piaci értékének kellően megbízható becslésének tekinti.
(147)
Az adatok elemzése azt mutatta, hogy a magántulajdonú telkek esetében a hatósági árak használata az érintett erdőterület szisztematikus felülértékelését eredményezte a piaci árakhoz (87) viszonyítva, míg az állami tulajdonú erdőterületek esetében a helyzet árnyaltabb volt, mert mind felül-, mind alulértékelésre sor került egyes esetekben. Ennek megfelelően, annak megállapításakor, hogy a kedvezményezett gazdasági előnyhöz jutott-e a csereügyletek következtében, az állami tulajdonú telek csere idején érvényes piaci árának és az arra elcserélt magántulajdonú telek piaci árának egyszerű összehasonlítása nem veszi megfelelő módon figyelembe az utóbbi ár szisztematikus felülértékelését. A Bizottság ezért kidolgozott egy olyan képletet, amely figyelembe veszi a kezdeti ügyletek során használt hatósági árakat a csereügyletből származó előny megfelelő értékelése céljából. Az eljárás megindításáról szóló határozatban már rögzített képlet a következő összegek kiszámítását követeli meg:
i.
a magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség; és
ii.
az állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség.
Az előnyt akkor kell fennállónak tekinteni, ha az i. értékével csökkentett ii. értéke pozitív szám.
Ugyanakkor annak megállapításakor, hogy a csereügylet gazdasági előnyt eredményezett-e, figyelembe kell venni a csereügylet tárgyául szolgáló két telek hatósági ára közötti különbség fedezése érdekében az egyik fél által a másik félnek kifizetett bármilyen pénzügyi kompenzációt.
(148)
A képletet a bolgár hatóságok által benyújtott, az elcserélt erdőterületek tisztességes piaci értékével és hatósági árával kapcsolatos adatokra alkalmazva, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a földterületcserék kedvezményezettjei a vizsgált időszak alatt végrehajtott csereügyletek majdnem 80 %-ában előnyhöz jutottak, amint az a 4. táblázatból kiderül.
4. táblázat
A cserék során alkalmazott hatósági árak és a bolgár hatóságok által benyújtott piaci árak összehasonlítása
Csereügyletek
2007
2008
2009
Összesen
Előny juttatása (ügyletek száma)
18
48
38
104
Az összes csereügylet százalékában
78 %
77 %
81 %
79 %
A végrehajtott csereügyletek száma
23
62
47
132
(149)
A fenti adatok azt mutatják, hogy az alapárakról szóló rendelettel összhangban, a csereügyletek céljára meghatározott hatósági árak nem tükrözték megfelelően az érintett erdőbirtokok valós piaci árát.
(150)
A vitatott csereügyletek során használt hatósági árak és a kérdéses telkek piaci árai közötti eltérés egyrészt abból ered, hogy az alapárakról szóló rendelet alapjául szolgáló módszertan nem megfelelően tükrözi azokat a kritériumokat, amelyeket egy piaci szereplő az erdőterület elcserélt telkeinek értékelésekor fontosnak tart, valamint nem is helyez ezekre megfelelő súlyt. Először is, az alapárakról szóló rendelet 1. mellékletében, a növények növekedéséhez azonos feltételeket kínáló földterület-kategóriák szerint felsorolt földterületi átlagértékeknek, amelyeket alapként használtak a földterületek alapértékének megállapításához (lásd a (18) preambulumbekezdést), a piaci árakon vagy az állami tulajdonú erdőkről vezetett jegyzékeken kellett volna alapulniuk, de valójában ezeket szakértők állapították meg néhány piaci forrás alapján.
(151)
Másodszor, az erdőterületek egyes tulajdonságainak figyelembevétele céljából, a földterület alapértékének kiszámítása során alkalmazott, a (18)-(26) preambulumbekezdésben leírt együtthatók és növekmények inkább az adminisztratív egyszerűsítés eszközéül szolgálnak, ahelyett, hogy azt a gazdasági értéket próbálnák pontosan megmérni, amelyet egy hasonló helyzetben lévő hipotetikus piaci szereplő tulajdonítana ezeknek a tulajdonságoknak. A bolgár hatóságok valóban nem szolgáltattak a rendeletben szereplő együtthatók és növekmények szintjének meghatározását alátámasztó gazdasági adatokat.
(152)
Másrészt, még akkor is, ha kezdetben az alapárakról szóló rendeletben meghatározott módszertan az elcserélt erdőterületek esetében piaci értékeket eredményezett, amely helyzet nem állt fenn, az átlagárak, az együtthatók és növekmények a vizsgált időszak alatt sosem voltak frissítve annak érdekében, hogy a piaci árak későbbi ingadozásait megfelelően tükrözzék. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően (88), abban az esetben, ha a földterület ára meredeken emelkedik, a hatóságok által értékesített földterület árának kiszámítására használt adminisztratív módszernek rendelkeznie kell ezen árak folyamatos frissítéséről annak érdekében, hogy a vevő által ténylegesen kifizetett ár a lehető legjobban tükrözze a földterület piaci értékét. A bolgár hatóságok az előzetes vizsgálati szakaszban elmagyarázták, hogy az alapárakról szóló rendeletben szereplő, a hatósági árak kiszámítására szolgáló együtthatókat ezen rendelete 7.1. és 32. cikke szerint évente frissíteni kellett volna. Továbbá, a bolgár hatóságok által szolgáltatott információ alapján az erdőterületek piaci ára a vizsgált időszak alatt meredeken emelkedett. Mindazonáltal, a rendeletben előírt frissítést ezen időszak alatt sosem hajtották végre. A bolgár hatóságok 2010-ben kizárólag a hatósági árak meghatározására használt átlagárakat, együtthatókat és a növekményeket frissítették a legújabb piaci fejlemények alapján.
(153)
Ennek megfelelően, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a csereügyletek a földterületcserék kedvezményezettjeit gazdasági előnyhöz juttatták azokban az esetekben, amikor az alkalmazott hatósági árak nem tükrözték megfelelően az elcserélt földterületek piaci árát.
6.1.4. Csekély összegű támogatás
(154)
Utolsó témaként megjegyzendő, hogy amennyiben a csereügylet egyéni kedvezményezettje az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendeletben (89) meghatározott küszöbértékeket meg nem haladó előnyhöz jutott, az előnyt nem kell állami támogatásnak tekinteni és ennek következtében az nem esik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalom hatálya alá, feltéve, hogy a rendeletben meghatározott minden egyéb feltétel teljesül.
(155)
A bolgár hatóságok által benyújtott számszerűsített adatok alapján úgy tűnik, hogy a csereügyletek kedvezményezettjei által kapott támogatás összege több esetben (90) a csekély összegű támogatásokra vonatkozó 200 000 EUR küszöbérték alatt van.
6.1.5. A támogatás meglétére vonatkozó következtetés
(156)
A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Bolgár Köztársaság által a vizsgált időszak alatt végrehajtott csereügyletek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek abban az esetben, ha az ügyletben részt vevő másik fél a fenti rendelkezés értelmében vállalkozás, az ügylet során alkalmazott hatósági árak nem tükrözik a piaci árakat és az 1407/2013/EU rendeletben meghatározott, csekély összegű támogatásokra vonatkozó feltételek nem teljesülnek.
6.2. AZ INTÉZKEDÉS JOGSZERŰSÉGE
(157)
Azzal, hogy ezen csereügyleteket végrehajtásuk előtt nem jelentette be, a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a Szerződés 108. cikke (3) bekezdéséből eredő kötelezettségét. Ezért ezek a csereügyletek jogellenesen nyújtott állami támogatásnak minősülnek.
6.3. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(158)
Habár a bolgár hatóságokat a csereügyletek belső piaccal való esetleges összeegyeztethetőségére vonatkozó információ benyújtására kérték, ők fenntartották azon érvelésüket, hogy ezen ügyletek nem érintették az Unión belüli kereskedelmet és ezért a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősültek állami támogatásnak.
(159)
E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó bizonyítási teher - a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseitől eltérően - főszabály szerint az érintett tagállamra hárul, amelynek bizonyítania kell ezen eltérés feltételeinek teljesülését (91).
(160)
A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy úgy tűnik, nincsenek prima facie indokok arra, hogy a csereügyleteket közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja vagy az ezen rendelkezésekre épülő iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni.
(161)
Ezért az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások („erdészeti iránymutatások”) nem szolgálhatnak alapul a csereprogram összeegyeztethetőségéhez, mert azokat csak az erdőkben és egyéb fás területeken található élő fákra és azok természetes környezetére kell alkalmazni, ideértve az erdők ökológiai és védelmi funkcióinak megőrzésére és fokozására irányuló intézkedéseket, továbbá az erdők rekreációs célokra történő használatát és társadalmi, illetve kulturális dimenzióit fokozó intézkedéseket is. A cserék keretében nyújtott támogatások által fedezett költségek továbbá nem felelnek meg az elszámolható költségek erdészeti iránymutatásokban (92) szereplő meghatározásának, mivel a magánfelek számára semmilyen jogszabályi vagy szerződéses kötelezettséget nem írtak elő a cserék által megszerzett földek természetvédelmi területként történő hasznosítására vonatkozóan. Éppen ellenkezőleg, minden félnek joga volt az erdőterület hasznosításának beépíthető területre történő módosítását kérni, és egyesek valóban ezt tették.
(162)
A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások sem szolgálnak alapul az összeegyeztethetőséghez. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a bolgár hatóságok a cseréket nem kifejezetten a regionális fejlődéshez való hozzájárulás érdekében hajtották végre. Az elszámolható költségeket továbbá nem állapították meg, valamint a támogatás ösztönző hatásának ellenőrzésére és az alkalmazandó regionális támogatási intenzitás betartásának biztosítására vonatkozó módszert sem határozták meg.
(163)
Végül, a bolgár hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző megbeszélések során azt állították, hogy a cserék az erdőterületek tulajdonviszonyai konszolidálásának közpolitikai célkitűzésére irányultak. Még ha az erdőterületek tulajdonviszonyainak konszolidálását közös érdekű célkitűzésnek lehetne is minősíteni, amely helyzet nem áll fenn, a bolgár hatóságok nem bizonyították, hogy az odaítélt támogatás ezen célkitűzés eléréséhez szükséges volt, és hogy a választott mód a legmegfelelőbb volt.
(164)
A hatóságok azt sem bizonyították, hogy a választott mód az odaítélt támogatást a magánfelek csereügyletek végrehajtására való ösztönzéséhez szükséges minimumra korlátozta. Ez többek között az előírt módszertan segítségével megállapított hatósági árak erőteljes ingadozásából nyilvánvaló. Ha a hatósági árakat a bolgár hatóságok által benyújtott piaci árakkal hasonlítjuk össze, akkor ezek a hatósági árak nem tűnnek szisztematikusan azonos százalékkal magasabbnak vagy alacsonyabbnak, mint a piaci árak. Ha a 2007. évi ügyleteket vesszük példaként, a magántulajdonú telkek piaci árai és hatósági árai közötti különbség -503,97 %-tól +89,91 %-ig terjedt (93).
(165)
Végül, a bolgár hatóságok nem tudták bebizonyítani, hogy a csereügyletek nem torzították a versenyt a közös érdeket veszélyeztető mértékben. Ennek megfelelően, a csereügyletek közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek.
(166)
A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a csereügyletek keretében nyújtott támogatások nem tekinthetők összeegyeztethetőnek a belső piaccal.
7. VISSZATÉRÍTÉS
(167)
A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást illetően megállapításra kerül, hogy az összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni a támogatást, amennyiben ez nem ellentétes a jog valamelyik általános elvével. Az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy a támogatást kamattal együtt kell visszatéríteni, amely attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg az ténylegesen visszafizetésre nem került. Végül, a rendelet 14. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a visszatérítést késedelem nélkül és az érintett tagállam nemzeti joga szerinti eljárás keretében kell végrehajtani, feltéve, hogy e rendelkezések lehetővé teszik a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtását.
(168)
A visszatérítés célja akkor teljesül, ha a vállalkozások, amelyeknek a támogatásból előnyük származott, a késedelmi kamattal együtt visszafizették a kérdéses jogellenes támogatást. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet (94). A tagállam megválaszthatja, hogy milyen módon teljesíti a jogellenes támogatás visszatérítettetésére irányuló kötelezettségét, a kiválasztott intézkedések azonban nem sérthetik az uniós jog alkalmazási körét és tényleges érvényesülését. A tagállam csak akkor teljesítheti a visszatéríttetésre irányuló kötelezettségét, ha a választott mód visszaállítja a jogellenes támogatás nyújtása által eltorzított rendes versenyfeltételeket és összhangban van az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel (95).
(169)
Így, tekintettel arra, hogy megállapításra került, hogy a Bolgár Köztársaság a csereügyleteken keresztül jogellenesen nyújtott állami támogatást, a támogatást ezen ügyletek kedvezményezettjeinek vissza kell téríteniük.
7.1. A VISSZATÉRÍTÉSRE KÖTELEZETT KEDVEZMÉNYEZETTEK MEGHATÁROZÁSA
(170)
A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott (96). Ugyanakkor, ha a Bizottságnak nem áll módjában a határozatban azonosítani minden olyan vállalkozást, amely jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást kapott, ezt a végrehajtási eljárás kezdetén az érintett tagállamnak kell megtennie, amelynek meg kell vizsgálnia valamennyi érintett vállalkozás egyéni helyzetét (97).
(171)
A jelen esetben az összeegyeztethetetlen állami támogatás esetleges kedvezményezettjei azok a természetes és jogi személyek, akik a vizsgált időszak alatt részt vettek a bolgár hatóságokkal lebonyolított 132 csereügyletben. A bolgár hatóságoknak nem kell beleszámítania ebbe a csoportba azokat a természetes és jogi személyeket, amelyek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek „vállalkozásnak”, valamint azokat a személyeket, akiknek a részvételükkel lebonyolított csereügyletek során szerzett teljes előnye nem haladja meg a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletben megállapított küszöbértéket, amíg ezen ügyletek a fenti rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek is megfelelnek. A csereügyletekben részt vevő többi természetes és jogi személyt a jogellenesen nyújtott állami támogatás kedvezményezettjeinek kell tekinteni, akiktől a bolgár hatóságoknak vissza kell igényelnie az ezen ügyletek következtében nyújtott előnyöket.
7.2. A TÁMOGATÁS SZÁMSZERŰSÍTÉSE
(172)
A Bizottság jogilag nincs arra kötelezve, hogy a visszatérítendő támogatás pontos összegét megállapítsa, különösen, ha a szükséges adatok nem állnak ehhez rendelkezésére. Ehelyett elegendő, ha a Bizottság határozata tartalmazza azokat az információkat, amelyek segítségével a tagállamok túlságosan nagy nehézségek nélkül meghatározhatják a visszatérítendő összeget (98).
(173)
A (147) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a Bizottság megítélése szerint a tagállamoknak a következő módszertant kell kiindulási pontként alkalmazni az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összegének meghatározása során:
i.
a magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség meghatározása; és
ii.
az állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség meghatározása.
A csereügylet következtében nyújtott állami támogatás kezdeti összege az i. értékével csökkentett ii. értékével egyenlő.
A kezdeti összeget azokban az esetekben kell korrigálni, amikor a magasabb hatósági értékű állami tulajdonú földtelket alacsonyabb hatósági értékű magántulajdonú földtelekre cserélték el. A bolgár hatóságok szerint a kedvezményezettnek ezekben az esetekben kompenzációt kellett fizetnie az államnak a telkek értéke közötti különbség fedezésére. Következésképpen, a támogatás kezdeti összegét a kedvezményezett által a bolgár hatóságoknak fizetett kompenzáció összegével csökkenteni kell. A bolgár hatóságoknak ezt követően az eredményként kapott összeget a csereügylet eredményeként megszerzett előny elszámolása érdekében vissza kell fizettetniük a kedvezményezettel.
(174)
Az érintett telkek piaci árának meghatározása érdekében a földterület csere időpontjában érvényes értékének maradéktalanul tükröződnie kell. A bolgár hatóságok 2008. augusztus 29-i beadványában található információ alapján úgy tűnik, hogy egyes esetekben az állam tulajdonában lévő erdőbirtokokon található épületeket és infrastruktúrát már a csere végrehajtása előtt felépítették, még akkor is, ha a telket előtte nem minősítették át építésre alkalmas területté. A Bizottság úgy véli, hogy ezekben az esetekben az ilyen épületek és/vagy infrastruktúra értékének is maradéktalanul tükröződnie kell a telek piaci értékében.
(175)
A Bizottság megállapítja, hogy a csereügyletek során alkalmazott hatósági árak, valamint az ezen ügyletek által érintett valamennyi telek cserék időpontjában érvényes piaci ára már a bolgár hatóságok birtokában vannak (99), ezért a bolgár hatóságoknak nem okozhat túlságosan nagy nehézséget a visszatérítendő összegeknek a (173) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján (100) történő megállapítása.
(176)
Olyan esetekben azonban, amikor a bolgár hatóságok számára jogos aggodalmakat vethet fel, hogy ezt a módszertant nem lehet alkalmazni vagy alkalmazása olyan összeget eredményez, amely nem tükrözi megfelelően a kedvezményezett által kapott állami támogatást, a hatóságok dönthetnek úgy, hogy az elcserélt telkek ügylet idején érvényes piaci árainak megállapításához független, az értékmegállapítás elvégzésére megfelelő képzettséggel rendelkező és nyílt közbeszerzési eljáráson keretében kiválasztott szakértőt vesznek igénybe. A szakértő kiválasztására vonatkozó eljárás elfogadásakor tiszteletben kell tartani az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét, még abban az esetben is, ha a szerződés értéke nem haladja meg uniós közbeszerzési irányelvekben szereplő küszöbértékeket. A pályázati eljárásnak különösen az alábbi feltételeket kell teljesítenie: i. megfelelően meg lett hirdetve; ii. előre ismert objektív kiválasztási kritériumokon alapul; és iii. tartalmazza azt az információt, hogy az előzetes kiválasztási szakaszt követően a végső döntést a bizottsági szolgálatok képviselőinek részvételével hozzák meg. Ezen kivételes esetekben a bolgár hatóságoknak: i. közölniük kell az érintett telket (telkeket); ii. közölniük kell a független szakértői értékelés adott esetben való szükségességének indoklását; valamint iii. javaslatot kell benyújtaniuk a Bizottságnak a (közbeszerzési pályázat keretében kiválasztott) független szakértőre vonatkozóan, amelyet a Bizottságnak és a Bolgár Köztársaságnak is jóvá kell hagynia.
(177)
Végül, mivel a visszatérítés célja a csereügylet végrehajtásának időpontját megelőző állapot visszaállítása, a Bizottság úgy véli, hogy a kereskedelmi céllal nem hasznosított erdőterületekkel kapcsolatos csereügyletek kivételes természetére figyelemmel, a Bolgár Köztársaság eleget tenne a jogellenesen nyújtott támogatás visszatéríttetésével kapcsolatos kötelezettségének azzal, hogy az érintett telkek visszacserélésével semmissé teszi a vitatott csereügyleteket. Azonban ez csak olyan esetekben eredményez megfelelő visszatérítést, ahol nem hajtottak végre lényegi módosításokat az érintett állami tulajdonú és magántulajdonú erdőterületeken a csereügylet időpontja óta. Ilyen esetekben a Bizottságot tájékoztatni kell az érintett telkekről e határozat Bolgár Köztársaság felé történő közlésétől számított két hónapon belül, a megfelelő cseréket semmissé kell tenni és az erre a műveletre vonatkozó bizonyítékot e határozat közlésétől számított négy hónapon belül be kell nyújtani.
(178)
Minden olyan esetben, amikor visszatérítés szükséges, a visszatérítési kötelezettség a támogatás kedvezményezettek részére történő rendelkezésre bocsátásától, azaz a kedvezményezetteknek a magántulajdonú erdőterületeik állami tulajdonú erdőterületekre való elcserélésére vonatkozó jogot biztosító jogi aktus időpontjától hatályos.
(179)
A visszatérítendő összeg után a támogatás kedvezményezettek részére történő rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig kamatot kell fizetni. A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (101) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (102) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.
(180)
Az állami támogatás összegeinek egyéni kedvezményezettektől való visszafizettetése időzítésének a lehető legnagyobb mértékben követnie kell a visszafizettetési közleményben (103) meghatározott időpontokat. A határidők mindenesetre nem léphetik túl az 5. táblázatban meghatározott időpontokat.
5. táblázat
Visszatérítés ütemezése
Időzítés
Művelet
1.
a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított két hónapon belül:
A Bolgár Köztársaságnak tájékoztatnia kell a Bizottságot a határozat végrehajtására irányuló tervezett vagy már meghozott intézkedésekről, különösen az alábbiakra vonatkozóan:
i.
a visszatérítés által érintett valamennyi cserét tartalmazó lista Bizottságnak történő benyújtása, az alábbi információk feltüntetésével:
-
az elcserélt magántulajdonú és állami tulajdonú erdőbirtokok hatósági és piaci ára (a Bolgár Köztársaság 2014/032997. számon benyújtott beadványában szereplő információk alapján), az egyes ügyletekkel járó kiegészítő kompenzációs kifizetésre vonatkozó információ, valamint az ebből származó állami támogatás visszatérítésre kerülő összege,
-
az egyes ügyletekben részt vevő magánfél neve és annak indoklása, hogy e kedvezményezett miért minősül vagy nem minősül vállalkozásnak.
ii.
azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést az erdőbirtokoknak a csere lebonyolítása időpontjában érvényes piaci ára értékelése alapján fogják végrehajtani ((176) preambulumbekezdés);
iii.
azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítésre a csereügylet semmissé tétele révén kerül sor ((177) preambulumbekezdés).
2.
a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított négy hónapon belül:
A Bolgár Köztársaságnak a fenti 1. pont ii. alpontjában meghatározott telkek esetében független szakértőt kell kineveznie ezen telkek értékmegállapításának elvégzésére. A szakértőt nyílt közbeszerzési eljárás keretében kell kiválasztani és a Bolgár Köztársaság előzetes javaslata alapján, a Bizottsággal egyetértésben kell kinevezni.
3.
a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított hét hónapon belül:
A Bolgár Köztársaságnak be kell nyújtania a független szakértő fenti 1. pont ii. alpontjában beazonosított telkekre vonatkozó értékelő jelentését a Bizottságnak.
4.
a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított nyolc hónapon belül:
A Bolgár Köztársaságnak továbbítania kell a visszatérítendő támogatás pontos összegét meghatározó visszafizetési felszólítást valamennyi érintett kedvezményezettnek.
5.
a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított tizenkét hónapon belül:
A Bolgár Köztársaságnak minden érintett csereügylet esetében végre kell hajtania a visszatérítést.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bolgár Köztársaság által a vállalkozásoknak 2007. január 1. és 2009. január 27. között, az állami tulajdonú erdőterületek magántulajdonú erdőterületekre történő cseréjét lebonyolító ügyletek keretében, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen nyújtott állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.
2. cikk
Az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott egyedi támogatások nem minősülnek támogatásnak, ha a folyósítás időpontjában megfelelnek a támogatás folyósításának időpontjában érvényes, a 994/98/EK rendelet 2. cikke alapján hozott rendelet feltételeinek.
3. cikk
Az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott egyedi támogatások, amelyek a folyósítás időpontjában megfelelnek a 994/98/EK 1. cikke alapján hozott rendelet feltételeinek vagy bármely más, jóváhagyott támogatási programban meghatározott feltételeknek, az adott támogatási típusra alkalmazott maximális támogatási intenzitás mértékéig összeegyeztethetőek a belső piaccal.
4. cikk
(1) A Bolgár Köztársaság visszafizetteti a kedvezményezettekkel az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott összeegyeztethetetlen állami támogatásokat.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az összeegyeztethetetlen támogatásokat a csereügyletek semmissé tételével lehet visszatéríteni azokban az esetekben, amikor a csereügylet által érintett állami tulajdonú és magántulajdonú erdőterületeken nem hajtottak végre lényegi módosításokat a csereügylet időpontja óta.
(3) A visszatérítendő összeg után a támogatás kedvezményezetteknek történő rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig kamatot kell fizetni.
(4) A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 271/2008/EK rendelettel összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.
(5) E határozat elfogadásának időpontjától a Bolgár Köztársaság beszüntet minden, az 1. cikkben említett a csereügyletek keretében folyamatban lévő támogatáskifizetést.
5. cikk
(1) Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.
(2) A Bolgár Köztársaság biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított tizenkét hónapon belül történő, teljes körű végrehajtását.
6. cikk
(1) Az e határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül a Bolgár Köztársaság benyújtja a Bizottság számára a következő információkat:
a)
valamennyi csereügyletet tartalmazó lista, az alábbi információk feltüntetésével:
-
az elcserélt magántulajdonú és állami tulajdonú erdőbirtokok hatósági és piaci ára; az egyes ügyletekkel járó kiegészítő pénzösszegekre vonatkozó információ, valamint az ebből származó állami támogatás összege,
-
az egyes ügyletekben részt vevő magánfélnek, azaz a csereügylet kedvezményezettjének a neve és annak indoklása, hogy ezen fél miért minősül vagy nem minősül vállalkozásnak;
b)
azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést a Bolgár Köztársaság 2014/032997. számon benyújtott beadványában meghatározott, a csereügyletek időpontjában érvényes piaci árak alapján fogják végrehajtani;
c)
azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést a csereügylet semmissé tétele révén hajtják végre;
d)
azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést független szakértő értékelő által megállapított összegek alapján fogják lebonyolítani, valamint a független szakértő nyílt közbeszerzési eljárás keretében és a Bizottsággal egyetértésben történő kinevezését bizonyító dokumentumok.
(2) Az e határozatról szóló értesítéstől számított nyolc hónapon belül a Bolgár Köztársaság benyújtja a Bizottság számára a következő információkat:
a)
az 1. cikkben említett csereügyletek keretében támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az ezen ügyletek eredményeként részükre összesen juttatott összeg;
b)
az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);
c)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása;
d)
az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.
(3) E határozat közlésétől számított tizenkét hónapon belül a Bolgár Köztársaság benyújtja a Bizottság számára az azt bizonyító dokumentumokat, hogy az érintett kedvezményezettek a támogatást teljes mértékben visszatérítették.
(4) A Bolgár Köztársaság az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott támogatás visszafizetésének megtörténtéig kéthavonta benyújtott jelentések formájában folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére a Bolgár Köztársaság haladéktalanul benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. A Bolgár Köztársaság továbbá részletes adatokat szolgáltat azokról a támogatási összegekről és kamatokról, amelyeket a kedvezményezett már visszafizetett.
7. cikk
Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 5-én.