РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
A BIZOTTSÁG 1071/2012/EU RENDELETE
(2012. november 14.)
Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2012. február 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Thaiföldről és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindításának alapját az a panasz képezte, amelyet 2012. január 3-án a Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (temperöntvény csőszerelvények és -illesztések európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága, a továbbiakban: panaszos) nyújtott be olyan temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) gyártói nevében, amelyek termelése a teljes uniós gyártás jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, az uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, a független importőröket, a felhasználókat és az exportáló országok képviselőit. A Bizottság Argentína termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nagy számára az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért minden kínai exportáló gyártót, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az (alábbi B. szakaszban meghatározott) menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel kapcsolatos, 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozó tevékenységéről. A másik két érintett ország, Thaiföld és Indonézia tekintetében az exportáló gyártók körében nem irányoztak elő mintavételt.
(6)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján két vállalat kért piacgazdasági elbánást, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján pedig négy vállalat kért egyéni elbánást.
(7)
A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a kínai hatóságok és a panaszos számára. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére.
(8)
A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hat uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítési mennyiség alapján három uniós gyártóból álló mintát választott ki.
(9)
A (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint 33 független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A tőlük kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a kilenc importőrt vette fel, amely a legnagyobb mennyiségben importál az Unióba és földrajzilag is az Unióban található. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.
(10)
A (30) preambulumbekezdésben leírtak szerint 12 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság azt a három kínai exportáló gyártót vette fel a mintába, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, a mintába felvett három kínai exportáló gyártónak, három thaiföldi exportáló gyártónak, három indonéz exportáló gyártónak, a mintába felvett kilenc független importőrnek és hét felhasználónak.
(12)
A mintába felvett három uniós gyártó, három kínai exportáló gyártó, két thaiföldi exportáló gyártó, egy indonéz exportáló gyártó és nyolc független importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(13)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanyolország
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgária
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Ausztria
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kína
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kína
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kína
c)
Thaiföldi exportőr gyártók
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaiföld;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaiföld;
d)
Indonéz exportáló gyártó
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonézia
e)
Független uniós importőrök
-
Crane Limited, Ipswich, Egyesült Királyság
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Németország
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Németország
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Hollandia
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Olaszország
(14)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalat telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India
3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(15)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(16)
Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint azon menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: az érintett termék) alkotják, amelyek jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartoznak.
(17)
Az elsődleges nyersanyagok a fémhulladékok, a koksz és a villamos energia, homok (az öntéshez) és cink (a galvanizáláshoz). A gyártási eljárás első lépése a fémhulladék kupolókemencében való olvasztása. Ezt az öntési eljárás követi, amely során a folyékony fémet különböző formákba öntik, majd ezeket később darabolják. A termékeket hosszadalmas temperálási folyamatnak kell alávetni annak érdekében, hogy a megfelelő képlékenységet biztosítsák olyan területeken történő felhasználáshoz, ahol például lökés- és rezgésállóság szükséges, továbbá ahol a termékeknek gyors hőmérséklet-változást kell kibírniuk. Ezt követően a szerelvények szükség esetén galvanizálhatók. Ezután történik a menetvágás.
(18)
A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket két vagy több cső csatlakoztatására, egy cső berendezéshez történő csatlakoztatására, a folyadékáramlás irányának megváltoztatására vagy egy cső lezárására használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. Olajfinomítók csővezeték-rendszereiben is alkalmazzák őket. A temperöntvény csőszerelvények többféle kialakításban kaphatók: a leggyakoribbak a 90 fokos könyökidomok, T-idomok, kapcsolókarmantyúk, keresztidomok és csatlakozók. Fekete (nem galvanizált) és galvanizált kivitelben is készülnek.
2. Hasonló termék
(19)
Az érintett termék és a Kínában, Thaiföldön és Indonéziában, valamint az analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen országok belföldi piacain értékesített termékek, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek (a továbbiakban: hasonló termék) kell tekinteni.
(20)
A termékkörrel kapcsolatban számos kérelmet nyújtottak be. Legtöbbjük az importőröktől érkezett, azonban egy tagállam hatóságai is nyújtottak be kérelmeket. A kérelmekkel a Bizottság az alábbiak szerint egyenként foglalkozott.
(21)
Az egyik importőr kérelme szerint az „elektrogalvanizált csőszerelvényeket” ki kellene zárni a menetelt temperöntvény csőszerelvények fogalommeghatározásából. Az érvelés szerint az elektrogalvanizált csőszerelvények előállításához a menetvágáson kívül további lépések, például mosás és további elektrogalvanizálás is szükséges. Vitatható, hogy a hagyományos csőszerelvényekhez képest a termékek minősége szempontjából ezek az eljárások magasabb minőséget vagy minőségi fejlesztést jelentenek-e. Az azonban teljesen egyértelmű, hogy az elektrogalvanizált csőszerelvények a hagyományos csőszerelvényekkel teljes mértékben felcserélhetők, így azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket érintett terméknek kell tekinteni.
(22)
Ugyanez az importőr roppantógyűrűs idomtesteket is importál, amelyek egyéb alkatrészekkel összeszerelve roppantógyűrűs csőszerelvény késztermékké alakít. Felmerült a kérdés, hogy a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak-e. Noha ezek az idomtestek hasonlóak a szerelvényekhez és menettel is rendelkeznek, csövek csatlakoztatására közvetlenül nem alkalmazhatók: a teljes csőszerelvényt össze kell állítani ahhoz, hogy csatlakozóként alkalmazható legyen. Ezek az idomtestek jóval drágábbak, azonban - főleg javítások esetén, ritkábban új szereléseknél - ezeket is csövek és csővezetékek összeillesztésére használják, tehát más menetelt csőszerelvényekkel felcserélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a roppantógyűrűs csőszerelvények és a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak.
(23)
Néhány fél állítása szerint az uniós gyártók által előállított és értékesített temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az érintett exportáló országokban gyártott és az Unió területére exportált temperöntvény csőszerelvényeket nem lehet hasonló termékeknek tekinteni, mivel az Unióban előállított termékekhez általában fehér töretű, az exportált termékekhez viszont fekete töretű temperöntvényt használnak.
(24)
Amint azt az 1784/2000/EK tanácsi rendelet (3) ugyanezen termék vonatkozásában megállapította, a vizsgálat ideiglenesen azt mutatta ki, hogy a fehér, illetve fekete töretű szerelvények piaci megítélésében nincs számottevő különbség, mivel a széntartalomtól eltekintve a két típus minden tekintetben hasonló jellemzőkkel bír, felhasználásuk azonos, és emiatt felcserélhetők. Ezt az a tény is megerősítette, hogy az érintett országokból fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket egyaránt beszerző importőrök/kereskedők a két anyag közötti különbségre való tekintet nélkül értékesítik vásárlóik számára az említett termékeket. Az érintett termék felhasználóit illetően a vizsgálat megerősítette, hogy a felhasználók nem különböztetik meg jelentős mértékben a fehér, illetve a fekete töretű szerelvényeket.
(25)
A fentieket bizonyítja az is, hogy a fehér és a fekete töretű szerelvények egyaránt a temperöntvény csőszerelvények konstrukciójára és teljesítményére vonatkozó előírásokról szóló EN 10242 európai, illetve ISO 49 nemzetközi szabvány alá tartoznak. A felhasználható anyagok besorolását illetően ki kell emelni, hogy a fehér és a fekete töretű temperöntvény egyaránt elfogadott.
(26)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gyártók egy része által előállított és értékesített fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket és az érintett exportáló országban gyártott és az Unióba exportált fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket hasonló terméknek kell tekinteni.
(27)
Az egyik importőr kis mennyiségben importál félkész, menet nélküli szerelvényeket. A menetvágást az importőr végzi. Mivel az importáruk menet nélküli termékek, ezért nem tekinthetők érintett terméknek.
(28)
Az egyik tagállam hatóságai azt a tényt emelték ki, hogy a Kombinált Nómenklatúra magyarázata (4) szerint a „temper-” kifejezés magában foglalja a (duktil öntöttvassal megegyező) gömbgrafitos öntöttvasat is. Ugyan egyik érdekelt fél sem jelentette, hogy a vizsgálati időszakban duktil öntöttvasból készült menetelt csőszerelvényt értékesített volna, ezt a lehetőséget bizonyítékok támasztják alá. Mivel ezek a szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a vizsgált menetelt temperöntvény csőszerelvények, helyénvalónak tekinthető az a megállapítás, hogy a duktil öntöttvasból készült termékek az eljárás és az intézkedések hatálya alá tartoznak.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(29)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a menetelt temperöntvény csőszerelvények független uniós vevők részére történő értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta két olyan vállalatcsoporthoz tartozó három gyártóból áll, amelyek értékesítése a menetelt temperöntvény csőszerelvények hat ismert uniós gyártója által a független uniós vevők részére történő értékesítésének a 81 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi uniós gyártóval és a panaszossal konzultált, és valamennyi érdekelt felet felkérte, hogy a javasolt mintával kapcsolatban tegye meg észrevételeit. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
2. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(30)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke értelmében a mintát a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban tizenkét exportáló gyártó küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés A. mellékletében kért információkat. A szóban forgó gyártók a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export 51 %-át képviselték. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a Kínából az Unióba exportált mennyiség több mint 88 %-át képviselő három vállalatból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság konzultált valamennyi érintett exportáló gyártóval és a kínai hatóságokkal. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
3. Mintavétel a független importőrök körében
(31)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a vállalatok földrajzi elhelyezkedése, valamint az Unióba történő behozatal azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban összesen harminchárom független importőr küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés B. mellékletében kért információkat. A kezdetben kiválasztott minta öt tagállam hat importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 59 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden importőrrel konzultált. Az észrevételeket követően további három vállalatot vettek fel a mintába, így a végleges minta hat tagállam kilenc importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 67 %-át képviselik. A kibővített mintával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.
D. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(33)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;
2.
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján két exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, akik a megadott határidőn belül benyújtották a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(35)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(36)
A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő két exportáló gyártó egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.
(37)
Az exportőrök könyvvizsgálat alá vont könyvelése nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak és az egyik exportőr könyvelése nem is volt teljes, mivel nem tartalmazott cash flow-kimutatást. Ezért egyértelmű, hogy a második feltételnek nem feleltek meg.
(38)
Az egyik exportőr nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során biztosított tőke-hozzájárulást megfelelően könyvelték, a másik exportőr pedig főleg nyereségadó-kedvezmény formájában állami juttatásban részesült. Így a harmadik feltételnek sem feleltek meg.
(39)
A piacgazdasági elbánást igénylő egyik vállalat a közzététellel kapcsolatban észrevételeket tett. A közzétételben szereplő tények egyikét sem vitatta, azonban három fő észrevételt nyújtott be.
(40)
Először is azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás nem jogszerű, mivel arra a jogszabályban foglalt határidőt követően mintegy két hónappal került sor. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez a késedelem főleg annak volt köszönhető, hogy a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzésre korábban nem kerülhetett sor, mivel a kínai exportőrök akkor még nem álltak rendelkezésre. Hangsúlyozni kell, hogy a megállapítás időpontja annak eredményét egyáltalán nem befolyásolta.
(41)
Az említett fél másodsorban azzal érvelt, hogy a könyvvizsgálat alá vont könyvelés nem megfelelőségét kizárólag formai okokra hivatkozva állapították meg. Érvei között az is szerepelt, hogy „a nemzetközi számviteli standardoknak formai szempontból nem teljes mértékben megfelelő számviteli gyakorlat nem tekinthető a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második feltétel megszegésének mindaddig, amíg az nem befolyásolja a vállalat pénzügyi eredményét”. Ezzel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a második feltételben egyáltalán nem szerepel a vállalat pénzügyi eredménye. Ennélfogva az állítás megalapozatlan. A szóban forgó feltétel, azaz hogy „a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek” valójában egy formai követelmény. Mindazonáltal érdemes megemlíteni, hogy a vállalatok minden esetben jelentős mértékben megszegték az előírásokat: vagy az érintett összegek nagyságrendjében való eltérés, vagy a követelmények megszegésének súlya volt jelentős. (például egy kötelezően előírt elemzést egyszerűen nem végeztek el).
(42)
Végül azt állították, hogy nyereségadó-kedvezmény formájában biztosított állami juttatás miatt korábban nem tagadták meg a piacgazdasági elbánást. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság minden esetet egyedileg vizsgál. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó harmadik feltétellel összefüggésben azt vizsgálják, hogy a kínai exportőröknél megfigyelhetők-e a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ebben az esetben éppen ez a helyzet az állami juttatások miatt, amelyekben a vállalatok főleg nyereségadó-kedvezmény formájában részesülnek. Ezért a kínai exportőrök által benyújtott általános megjegyzések nem kellőképpen megalapozottak.
(43)
Végezetül megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem bizonyította, hogy megfelelne a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második és harmadik feltételnek, ezért ezeket a vállalatokat nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni.
1.2. Egyéni elbánás
(44)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett rendelkezés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek.
(45)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
2.
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
4.
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és
5.
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(46)
Azok az exportáló gyártók, amelyek nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, illetve a mintába felvett harmadik gyártó egyéni elbánást igényelt. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapította, hogy a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt követelményeknek, ezért egyéni elbánásban részesíthető.
1.3. Analóg ország
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(48)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy Argentínát használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(49)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy Argentína - főleg a gyenge belföldi verseny és az argentin belső piacon ennek következtében uralkodó magas árszínvonal miatt - nem lenne megfelelő analóg ország. Valóban vannak arra utaló jelek, hogy az argentin piac legnagyobb részén három belföldi gyártó osztozik. Az argentin statisztikák szerint az argentin piacra érkező import elhanyagolható, mivel a hagyományosan legnagyobb külföldi beszállítók, Brazília és Kína termékeit magas dömpingellenes vámok sújtják.
(50)
Ugyanezek az exportőrök és importőrök Thaiföldet, Indiát és Indonéziát javasolták alkalmasabb analóg országnak. A Bizottság az érdekelt felektől érkezett észrevételek figyelembevételével argentin és indiai gyártókkal vette fel a kapcsolatot, és végül egy argentin és egy indiai gyártó vállalta az együttműködést.
(51)
Az adatok elemzése azt mutatta, hogy az egyetlen együttműködő argentin gyártó belföldi árai valóban nagyon magasak: jóval magasabbak, mint a mintába felvett uniós gyártók eladási, illetve kárt nem okozó árai.
(52)
Másrészről kiderült, hogy az indiai piacon jelenlévő mintegy háromszáz gyártó miatt rendkívül erős a verseny. Ennek eredményeként az együttműködő indiai exportőr által bejelentett belföldi árakat ésszerűnek lehet tekinteni.
(53)
A vizsgálatban Thaiföld és Indonézia is érintett, azonban mindkét ország piacán kevés gyártó van jelen, így a belföldi piacaikon Indiához képest jóval kisebb a verseny. A Bizottság ezért ideiglenesen megállapította, hogy India az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
1.4. Rendes érték
(54)
Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát - mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot - választotta.
(55)
Először is mindegyik érintett exportáló gyártó vonatkozásában megállapította, hogy az analóg ország gyártói által a belföldi piacon értékesített menetelt temperöntvény csőszerelvények eladása reprezentatív volt-e, azaz a vizsgálati időszakban ezen értékesítések teljes mennyisége legalább 5 %-a volt-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termékek teljes mennyiségének. A mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő esetében ez volt a helyzet.
(56)
Ezt követően megállapította, hogy melyek azok az egyes vállalatok által belföldön értékesített terméktípusok, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azzal közvetlenül összehasonlíthatók, és amelyeket az analóg országbeli gyártó általában reprezentatív mennyiségben értékesíti a belföldi piacon.
(57)
Az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon értékesített és az exportáló gyártók által az Unióba exportált menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel közvetlenül összehasonlíthatónak minősített típusok esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősül kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az exportáló gyártó által uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.
(58)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(59)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
(60)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(61)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(62)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.
(63)
A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel. Az előállítási, valamint az SGA-költségeket még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
1.5. Exportár
(64)
Mivel a mintába felvett gyártók egyéni elbánásban részesültek és az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.
1.6. Összehasonlítás
(65)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.
(66)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.
(67)
Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a fizikai jellemzők, a közvetett adók, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(68)
A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(69)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
A mintában nem szereplő többi együttműködő kínai exportőr gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók átlaga alapján számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki.
(71)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet ideiglenesen 42,3 %-on állapították meg.
(72)
A dömpingkülönbözetet az összes többi kínai exportáló gyártó esetében - az alaprendelet 18. cikke alapján - a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal.
(73)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át és a gazdasági ágazat a kínai exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés mértéke magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a maradványvámszintet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(74)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Más együttműködő vállalatok
42,3 %
Minden más vállalat
67,8 %
2. Thaiföld és Indonézia
2.1. Rendes érték
(75)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések mennyisége kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék thaiföldi és indonéziai belföldi értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető.
(76)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített típusokkal.
(77)
Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló kivitel révén értékesített típusával, felmérte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.
(78)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(79)
Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.
(80)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, és amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(81)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(82)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.
(83)
A rendes érték kiszámításához a felmerült SGA-költségeket és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel.
2.2. Exportár
(84)
Mivel az együttműködő thaiföldi és indonéz exportőrök érintett termékeit független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.
2.3. Összehasonlítás
(85)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.
(86)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.
(87)
Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a kereskedelem szintje, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
2.4. Dömpingkülönbözetek
a) Thaiföld
(88)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az együttműködő thaiföldi vállalatok esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(89)
Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén állapította meg.
(90)
Ez alapján a thaiföldi vállalatok vonatkozásában az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Minden más vállalat
50,7 %
b) Indonézia
(91)
A Bizottság az egyetlen együttműködő vállalat esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(92)
Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozta meg.
(93)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Minden más vállalat
11,0 %
E. A KÁR
1. Uniós termelés
(94)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket hat gyártó állított elő az Unióban. A fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába az uniós gyártók két csoportjából három gyártó került be, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 81 %-át képviselik.
2. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(95)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a hasonló terméket a vizsgálati időszakban előállító, hat uniós gyártó mindegyike alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
3. Uniós felhasználás
(96)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importvolumenre vonatkozó és a vizsgálat megállapításai szerint kiigazított adatai alapján határozták meg.
(97)
Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 21 %-kal visszaesett, majd 12 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 9 %-kal alacsonyabb szintre.
Uniós felhasználás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
4. Az érintett országokból érkező behozatal
4.1. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(98)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében lehet-e összesítve értékelni.
(99)
A dömpingkülönbözet minden egyes érintett országból származó behozatal esetén meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket (lásd a (74), (90) és (93) preambulumbekezdéseket).
(100)
Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét illetően a Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze a 2,5 %-át képviselte. Így ez a behozatal az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt. (5)
(101)
A vizsgálat ugyanakkor ebben az ideiglenes szakaszban megállapította, hogy az Indonéziából származó behozatal többsége esetében a termékeket helytelenül a menetelt temperöntvény csőszerelvényekre és -illesztésekre rendszerint vonatkozó 7307 19 10 helyett a 7307 99 10 KN-kód alá sorolták. Ezeket a feltehetően helytelenül más kód alá sorolt importtermékeket, vagy azok nagy részét azonban már beleszámították az előző preambulumbekezdésben említett 2,5 %-os mennyiségbe.
(102)
A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeket az importokat nem kezeli együtt a Thaiföldről és a Kínából származó dömpingelt behozatallal.
(103)
A Thaiföldről és Kínából származó dömpingelt behozatalt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, mivel a vizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése eléri az 5,4 %-ot, a Kínából származó import pedig a 47,3 %-ot.
(104)
A Bizottság az összesített értékelést ideiglenesen megfelelőnek tartotta, mivel hasonló versenyfeltételek érvényesek az említett két országból származó behozatal és az uniós hasonló termék tekintetében, azaz a forgalmazás ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül történik ugyanazon kategóriákba tartozó vevők számára. Számos esetben bebizonyosodott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó importtermékeket is ugyanazon forgalmazók értékesítették.
(105)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, ezért a Thaiföldről és a Kínából származó behozatalt (a továbbiakban: a két érintett országból származó behozatal) összesítve értékelték.
4.2. A két érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(106)
Az érintett termék két érintett országból származó, uniós piacra irányuló behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőtt. Míg a behozatal kezdetben 2008 és 2009 között a felhasználás a (97) preambulumbekezdésben említett visszaesése miatt 16 %-kal csökkent, később a vizsgálati időszakig 31 százalékponttal emelkedett.
Uniós importvolumen (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thaiföld
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Két érintett ország
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Forrás:
Eurostat és a vizsgálat megállapításai
(107)
A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 százalékponttal, 41,7 %-ról 52,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés főleg 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt, amikor a kereslet fellendült.
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thaiföld
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Két érintett ország
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
4.3. A két érintett országból származó behozatal árai és áralákínálás
a) Az árak alakulása
(108)
Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett két országból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A két érintett országból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 14 %-kal nőtt.
Importár (EUR/tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thaiföld
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Két érintett ország
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Forrás:
Eurostat.
b) Áralákínálás
(109)
Típusok közötti ár-összehasonlítás készült az exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. A Bizottság ehhez a mintába felvett uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze a két érintett ország mintába felvett exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei (nevezetesen az OEM-értékesítések) és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.
(110)
Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során a Thaiföldről és Kínából származó behozott érintett termékeket az Unióban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 25-55 %-os áralákínálással értékesítették.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(111)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, valamint az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett gyártókra vonatkoznak. Ami a mintába felvett gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ezért a Bizottság csak az indexeket adta meg annak érdekében, hogy érzékeltetni tudja ezeknek a mutatóknak a trendjét.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(112)
Az uniós termelési mennyiség 2008 és 2009 között 39 %-kal esett vissza és az egyébként is alacsony szintről még a felhasználás következő években végbemenő 12 százalékpontos emelkedése ellenére is némiképp tovább csökkent, ahogyan azt a (97) preambulumbekezdés is mutatja.
Uniós termelési mennyiség (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban, főként 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent. Ennek az volt a fő oka, hogy a figyelembe vett időszakban három uniós gyártó zárta be az üzemeit.
Uniós termelési kapacitás (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(114)
Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a termelési kapacitás csökkenése ellenére is 26 %-kal visszaesett, főként 2008 és 2009 között.
Uniós termelésikapacitás-kihasználás
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás-kihasználás
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
5.2. Készletek
(115)
A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 23 %-kal csökkent, ami összhangban volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyiségének visszaesésével.
Készletek (tonna)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
91
75
77
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.3. Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés
(116)
Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési mennyisége a csökkenő kereslet miatt jelentősen, 25 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. A kereslet 2009 után - a (97) preambulumbekezdésben említettek szerint - fellendült, az uniós értékesítések azonban egészen a figyelembe vett időszak végéig a 2009-es alacsony szinten maradtak.
Uniós értékesítési mennyiség (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(117)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal, a figyelembe vett időszakban összesen 18 %-kal folyamatosan csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 11 százalékponttal emelkedett, amint azt a (107) preambulumbekezdés is mutatja.
Uniós piaci részesedés
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
5.4. Értékesítési árak és az árakat befolyásoló tényezők
(118)
A mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszakban csak csekély, mindössze 4 %-os áremelést tudtak elérni. Az Unió piacát egyre nagyobb mennyiségben elárasztó dömpingelt behozatal miatt ez az áremelés nem tudta meghaladni a költségek növekedését.
Átlagos uniós ár/tonna
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
103
103
104
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.5. Nyereségesség, a befektetések megtérülése és pénzforgalom
(119)
A Bizottság az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereség említett értékesítések forgalmi százalékában kifejezve állapította meg. Míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetén még kielégítő volt, 2009-ben már szinte teljesen megszűnt. Noha a későbbiek során a nyereségesség némiképp helyreállt, a figyelembe vett időszak fennmaradó részében még mindig jóval a kárt nem okozó szint alatt maradt.
(120)
A befektetések megtérülése - a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség - tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.
Nyereségesség és a befektetések megtérülése („ROI”)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (indexálva)
100
8
38
37
Befektetések megtérülése (indexálva)
100
1
36
40
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(121)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 64 %-kal csökkent és a vizsgálati időszakban nagyon alacsony szintet ért el.
Pénzforgalom (EUR)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
55
58
36
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.6. Növekedés
(122)
Az uniós felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között a (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint jelentősen, 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak. Ebből látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése miatt nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket.
5.7. Beruházások és tőkebevonási képesség
(123)
A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:
Nettó beruházások (EUR)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
65
41
76
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(124)
Amint azt a fenti táblázat is mutatja, az uniós gyártók beruházásai 2008 és 2010 között jelentősen visszaestek. Ez a tendencia a vizsgálati időszakban megfordult és a beruházások ismét jelentősen nőttek, azonban azok nem érték el a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető szintet.
5.8. Tőkebevonási képesség
(125)
A (120) preambulumbekezdésben leírt elégtelen nyereségesség miatt néhány uniós gyártó nehézségekbe ütközött, amikor a jövőbeli beruházásaihoz ilyen körülmények között kívánt tőkét bevonni. A befektetések nem megfelelő megtérülése szintén hozzájárult a tőkebevonási problémákhoz.
5.9. Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség
(126)
A foglalkoztatási szint teljes munkaidős egyenértékben nagy vonalakban a gyártási mennyiség alakulását követte (lásd a (112) preambulumbekezdést), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni az előállítási költségeket, amikor ez szükségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta a foglalkoztatási szintjét a romló piaci helyzethez igazítani, ami azt eredményezte, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 36 %-kal csökkent.
Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
75
67
64
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(127)
Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást a romló piaci helyzethez próbálta igazítani, az uniós gyártók teljes munkaidős egyenértékre vonatkoztatott teljesítménye 2008 és 2009 között jelentősen, 19 %-kal csökkent. A helyzet ezt követően folyamatosan javult, azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél 9 %-kal alacsonyabb szinten maradt.
Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
81
87
91
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(128)
Az uniós gazdasági ágazatban a munkaerő átlagköltsége a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 12 %-kal emelkedett.
Munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
106
112
112
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.10. A dömpingkülönbözet nagysága
(129)
A két érintett országból származó behozatal dömpingkülönbözete a (74) és (90) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyon magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és értékesítési árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.
5.11. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(130)
A Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, Kínából, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalával összefüggésben 2000 és 2005 között (6) már voltak érvényben intézkedések (7) (a továbbiakban: korábbi intézkedések). Az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak kezdetén elért kielégítő nyereségessége (lásd a (120) preambulumbekezdést) arra utal, hogy az említett intézkedések átmenetileg könnyebbséget eredményeztek az uniós gazdasági ágazat számára. A növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal azonban véget vetett ennek a kedvező időszaknak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a korábbi intézkedésekkel érintett hat ország együttes piaci részesedése soha nem haladta meg a 29 %-ot (8), míg a jelenlegi vizsgálat alá vont két érintett ország a vizsgálati időszakban 52,47 %-os piaci részesedést tudott elérni, amint az a (107) preambulumbekezdésből is kiderül.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(131)
A figyelembe vett időszak során a kármutatók kedvezőtlenül alakultak. Ez különösen azokon a mutatókon vehető észre, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiséggel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak: ezek mindegyike egyértelműen hanyatló tendenciát mutatott.
(132)
A két érintett országból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatala ugyanakkor a vizsgálati időszakban mintegy 55 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a (110) preambulumbekezdést), amellyel egyben a piaci részesedését is jelentősen növelte (lásd a (107) preambulumbekezdést).
(133)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(134)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(135)
2008 és a vizsgálati időszak között a két érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, ami azt eredményezte, hogy egy 9 %-kal zsugorodó piacon 41,47 %-ról 52,47 %-ra növelték uniós piaci részesedésüket.
(136)
A két érintett országból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 8,7 százalékpontot veszített piaci részesedéséből és termelését 41 %-kal kellett csökkentenie. A jelentős áralákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat az eladási áraiban elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett előállítási költségeket, ami a figyelembe vett időszak túlnyomó részében nagyon alacsony nyereségességi szintet eredményezett.
(137)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a két érintett országból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
3. További tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(138)
Míg az Eurostat adatai szerint a figyelembe vett teljes időszakban Indiából jelentős mennyiségben érkeztek alacsony áron importtermékek, egyes jelek arra utalnak, hogy ezek a termékek nem tartoznak az érintett termékek körébe, hanem ugyanazon KN-kód alá besorolt, attól eltérő termékek.
(139)
A többi harmadik országból a figyelembe vett teljes időszakban kis mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2,1 százalékponttal 10,5 %-ról 8,4 %-ra csökkent.
(140)
A vizsgálati időszakban ezt követően legnagyobb mennyiségben Indonéziából, Brazíliából és Törökországból érkezett import, melynek piaci részesedése egyenként 1,3 %-ot, valamint 1,6 %-ot tett ki, és a figyelembe vett időszakban ezen országok mindegyike veszített piaci részesedéséből.
A behozatal piaci részesedése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Brazília
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonézia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Törökország
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
más országok
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Összesen
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Forrás:
Eurostat.
(141)
Az alacsony mennyiség és a csökkenő tendencia miatt megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak során.
3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(142)
Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 34 %-kal csökkent.
Exportértékesítések (tonna)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítések
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(143)
Az exportértékesítés ugyanakkor a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének mindössze 13-15 %-át képviselte. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez jelentősen nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.
3.3. Az uniós felhasználás alakulása
(144)
Amint az a (97) preambulumbekezdésből is kiderül, az uniós felhasználás 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent, ami azt eredményezte, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítése ugyanezen időszakban 25 %-kal esett vissza. Az uniós felhasználás 2009 után jelentősen, mintegy 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban - a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint - 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak.
(145)
Érdekelt felek azt állították, hogy a spanyol építőipari piacon bekövetkezett válság jelentős mértékben hozzájárult a kárhoz, amely állítólag nagyban érintette az egyik fő panaszost, az ATUSA nevű spanyol vállalatot. Az ATUSA ugyanakkor az uniós tagállamok legtöbbjének piacán értékesíti termékeit és a spanyol építőipari válság a vállalat spanyol piacra irányuló értékesítéseit valójában igen csekély mértékben befolyásolta, mivel soha nem ezek az értékesítések jelentették a vállalat eladásainak nagy részét. Ezenkívül a kárról kialakult kép a mintába felvett két vállalatcsoportot, az összes panaszost és az uniós gazdasági ágazat egészét illetően egyértelmű. A kárelemzés az uniós gazdasági ágazat egészére kiterjedt, nem korlátozódott egy uniós gyártó teljesítményére vagy egyetlen nemzeti piacra.
(146)
Érdekelt felek azt is állították, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása által okozott kár nem a dömpingelt behozatal, hanem más hatások miatt következett be. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása valóban okozhatott kárt az uniós gyártóknak. Ezt a kárt azonban súlyosbította az a tény, hogy egy zsugorodó piacon folyamatosan nőtt a dömpingelt behozatal. A fent említettek alapján az uniós felhasználás közelmúltban bekövetkezett fellendüléséből kizárólag a dömpingelt behozatal húzott hasznot, míg az uniós gyártók nem tudták növelni értékesítési mennyiségüket.
3.4. Az uniós gyártók strukturális problémái
(147)
Érdekelt felek azt állították, hogy az a tény, hogy a Georg Fischer vállalat a magas árai ellenére is nyereséges maradt, míg a többi uniós gyártó nem tudott megfelelő eredményt elérni, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem strukturális problémák okozták. Ugyanakkor a Georg Fischer vállalat helyzete is kedvezőtlenül alakult: veszített piaci részesedéséből és a haszonkulcsa is csökkent. A vállalat foglalkoztatási szintje és teljesítménye is visszaesett. Ezért azt az állítást, hogy a Georg Fischer vállalat nem szenvedett kárt, el kell utasítani.
(148)
Ezenkívül valamennyi uniós gyártó, többek között a Georg Fischer vállalat is ki volt téve a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatásnak.
(149)
Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy mivel az ATUSA csoport bulgáriai leányvállalata, a Berg Montana szintén képes volt arra, hogy nyereséges maradjon, szintén arra utal, hogy a kár nem a dömpingelt behozatalra, hanem más okokra vezethető vissza. A Berg Montana vállalatot ugyanakkor szintén kedvezőtlenül érintette a kínai behozatal: termelése és kapacitáskihasználása jelentősen visszaesett, csakúgy, mint a foglalkoztatási szintje. Mivel a Berg Montana értékesítéseinek többsége az ATUSA csoport kapcsolt vállalkozásai felé irányul, önmagában a Berg Montana nyereségességének vizsgálata az egész csoport pénzügyi eredményének figyelembevétele nélkül nem ad reális képet, mivel a Berg Montana nyereségességét a transzferárak befolyásolják és az ATUSA csoport összességében véve veszteséges. Ezért azt az állítást, hogy a Berg Montana nem szenvedett kárt, szintén el kell utasítani.
(150)
Egyik állítás szerint a munkatermelékenység 2008 és a vizsgálati időszak közötti - a (127) preambulumbekezdésben kifejtett - 9 %-os visszaesése strukturális problémát jelez. Az említett visszaesés azonban abban az időszakban következett be, amikor az uniós gazdasági ágazat a teljes munkaerő-állományát 36 %-kal, teljesítményét pedig 41 %-kal csökkentette. Ezek a csökkentések azt jelzik, hogy az uniós gyártók folyamatosan arra voltak kényszerítve, hogy a dömpingelt behozatalból eredő piaci nyomáshoz és az átmenetileg gyengülő kereslethez igazítsák tevékenységeiket. Az ilyen zord gazdasági körülményeket figyelembe véve a munkatermelékenység 9 %-os visszaesése viszonylag enyhének tekinthető.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(151)
Következtetésképpen a fenti elemzés megmutatta, hogy a két érintett országból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Ezenkívül ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, és jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(152)
A Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás alakulása nem tűnnek olyan jelentősnek, hogy megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(153)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából és Thaiföldről származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(154)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján úgy tűnik, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. A Bizottság e célból az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján valamennyi érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(155)
Valamennyi ismert uniós gyártó támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési mennyiségére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat - például a nyereségességet, a befektetések megtérülését - súlyosan befolyásolta.
(156)
Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.
(157)
Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének romlása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül tovább folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszítene piaci részesedéséből és már nem lenne képes követni a Kínából érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lenne, hogy a termelés mennyisége tovább csökkenne, és uniós termelőkapacitásokat zárnának be, ami jelentős számú munkahely megszűnéséhez vezetne.
(158)
Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
3. Importőrök
(159)
A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat során 32 független importőr működött együtt, amelyeknek a két érintett országból származó behozatala az összes import 45 %-át képviselte. Az importőrök általában véve ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését. A legtöbb esetben azonban az intézkedések hatása csekélynek tűnik. Az érintett termék forgalma legtöbbször az importőrök teljes üzleti forgalmának mindössze kis hányadát teszi ki. Néhány importőr más forrásokból is vásárol menetelt temperöntvény csőszerelvényeket és azok az importőrök is tudnak más beszerzési forrást találni - többek között az uniós gazdasági ágazat gyártói közül -, amelyek jelenleg csak a két érintett országból szereznek be ilyen terméket. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az importőrök érdekeire.
4. Felhasználók
(160)
A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket a (18) preambulumbekezdésben említettek szerint főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvények felhasználói tehát a vízvezeték-szerelők. A vizsgálatban felhasználói és fogyasztói szövetségek nem vettek részt. Ezenkívül a menetelt temperöntvény csőszerelvények értéke a víz-, gáz- és fűtési rendszerek összes költségének mindössze kis részét teszi ki. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást a felhasználók érdekeire.
(161)
A dömpingellenes intézkedések általános hatásának vizsgálata során összességében úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális kedvezőtlen hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.
5. Versenyszempontok
(162)
Érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése duopol helyzetet eredményezhet az uniós piacon, amelyet a két fő panaszos, az ATUSA és a Georg Fischer vállalat uralna. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy az említett két csoport jelenlegi piaci részesedése viszonylag alacsony, így az állítólagos „duopóliumnak” meglehetősen szerény, hozzávetőleg 30 %-os piaci részesedése lenne. Ezt az értéket kell összehasonlítani a két érintett ország 52,7 %-os piaci részesedésével, emellett az egyéb harmadik országokból származó behozatal is további 8,4 %-os piaci részesedéssel bír. A többi uniós gyártó piaci részesedése 7,5 %.
(163)
Ezenkívül a dömpingellenes vámok célja nem az összes behozatal megakadályozása, hanem az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása. Érdemes megjegyezni, hogy a 2000 és 2005 között hatályos korábbi intézkedések sem állították le a behozatalt. Éppen ellenkezőleg, Kína a 49,4 %-os dömpingellenes vámot elrendelő intézkedések bevezetését követően 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben nagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Mindent egybevetve az uniós piacon jelen lévő versenytársak jelentős száma arra utal, hogy egy, az uniós piacot uraló versenyellenes duopólium létrejöttének kockázata meglehetősen alacsony.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(164)
A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Thaiföldről származó menetelt csőszerelvények behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
H. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(165)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(166)
A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.
(167)
A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélte meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gyártók fedezzék előállítási költségeiket és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy hasonló ágazatban működő gyártó rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.
(168)
Az ugyanezt a terméket érintő korábbi vizsgálat során a Bizottság ezt az ésszerű nyereségszintet 7 %-ban állapította meg (9). Mivel a mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszak kezdetén hasonló nyereségszintet tudtak elérni, semmi nem utal arra, hogy ez a haszonkulcs már ne lenne ésszerű.
(169)
A Bizottság ez alapján az uniós gyártók tekintetében kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. Ezen ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 7 %-os haszonkulcsot hozzáadták az előállítási költségekhez.
(170)
A szükséges áremelést a súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozta meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a súlyozott átlagos CIF-importár százalékában fejezte ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(171)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából és Thaiföldről származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni, az alacsonyabb vámtétel szabályával összhangban a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve.
(172)
Mivel a kínai és thaiföldi exportáló gyártók igen magas arányban működtek együtt, a Bizottság a minden más vállalatra érvényes vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. A minden más vállalatra érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.
(173)
A Bizottság a mellékletben felsorolt és a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintába felvett vállalatokra alkalmazott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapította meg.
(174)
A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Kínai Népköztársaság
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Más együttműködő vállalatok
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Minden más vállalat
67,8 %
Thaiföld
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Minden más vállalat
39,7 %
(175)
A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.
(176)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából és Thaiföldről származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(177)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(178)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a minden más vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(179)
Thaiföld vonatkozásában ugyanakkor az utóbbi vállalatok - amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott követelményeknek - helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(180)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet céljait szolgáló megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (TARIC-kód 7307191010) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Minden más vállalat
67,8 %
B999
Thaiföld
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Minden más vállalat
39,7 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.