РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
A TANÁCS 78/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 17.)
az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 699/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) 2012. július 31-én ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára.
(2)
Az eljárás alapját a 2011. november 1-jén közzétett, az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítés képezte (3), amely azt a 2011. szeptember 20-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió tompahegesztéssel készült szerelvények iparával foglalkozó érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszosok) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek teljes uniós gyártásának több mint 40 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos észrevételeket nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozóan. E felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
3. Mintavétel
(6)
Az uniós gyártókat, független importőröket és exportáló gyártókat érintő mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (5)-(11) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait.
4. Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések
(7)
Ismételten hangsúlyozandó, hogy végleges dömpingellenes intézkedések vannak érvényben Malajziából, Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre, valamint az intézkedések megkerülésével kapcsolatos gyakorlat következtében Indonéziából, Srí Lankáról, Fülöp-szigetekről és Tajvanból szállított, Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre is (meghatározott kivételekkel) (4). Az előző mondatban említett országokra a továbbiakban „dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokként” történik hivatkozás.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében megállapítottak értelmében az érintett termék a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és csőillesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: érintett termék).
(9)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)-(20) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
C. DÖMPING
1. Oroszország
1.1. Rendes érték
(10)
Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor kizárólag orosz vállalatokra vonatkozó adatokat kellett volna használni, továbbá hogy a török vállalatokra vonatkozó adatok alkalmazása nem helyénvaló. Emlékeztetni kell arra, hogy orosz együttműködő exportáló gyártó hiányában az Oroszországra alkalmazott rendes érték megállapítására a rendelkezésre álló tények alapján - azon török exportáló gyártóktól származó információk figyelembevételével, amelyek az érintett termék gyártásához orosz varrat nélküli csöveket használnak -, az alaprendelet 18. cikke (1) és (5) bekezdésével összhangban került sor. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(11)
A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)-(25) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.2. Exportár
(12)
Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) és (27) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.3. Összehasonlítás
(13)
Az exportár és a rendes érték összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28) és (29) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.4. Dömpingkülönbözet
(14)
Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a 23,8 %-os ideiglenes dömpingellenes vám indokolatlan, figyelembe véve azt, hogy a vállalat kizárólag acélból készült könyökdarabokat exportál az Unióba, igen kis mennyiségben. Mindazonáltal az acélból készült könyökdarabok a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező termékhez tartoznak; ez ellen egy fél sem emelt kifogást. Az Unióba irányuló import továbbá az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésében és 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott feltételek értelmében kizárólag országos szinten, nem pedig egyedileg, vállalatok vonatkozásában tekinthető elhanyagolhatónak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(15)
Egy másik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy nem folytatott dömpinget, amelyet az is alátámaszt, hogy több alkalommal sikertelenül pályázott uniós versenytársakkal szemben könyökdarabok és ívdarabok beszállítására. A fent említettekkel összhangban emlékeztetni kell arra, hogy egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) és (5) bekezdésével összhangban az Oroszországra vonatkozó dömpingkalkulációt a rendelkezésre álló tények alapján végezték el. Még abban az esetben is, ha ezt az állítást figyelembe veszik, meg kell jegyezni, hogy az uniós versenytársakkal szembeni sikertelen pályázás nem mond ellent az orosz exportáló gyártó által folytatott dömpinggel kapcsolatos megállapításnak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(16)
A dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) és (31) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(17)
A végleges országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Minden vállalat
23,8 %
2. Törökország
2.1. Rendes érték
(18)
A rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)-(40) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.2. Exportár
(19)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a tengeri fuvarozás haszonkulcsát - azaz az ügyfeleinek felszámolt fuvardíj és az exportáló gyártó által fizetett fuvardíj közötti különbséget - bele kellene foglalni az exportárba. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportár az exportáló országból az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár. A termék vevőhöz történő szállításán keletkezett haszonkulcs nem tekinthető a termék exportárának részeként. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(20)
Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)-(43) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.3. Összehasonlítás
(21)
A Török Acélexportőrök Szövetsége (a továbbiakban: ÇIB) azt állította, hogy a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények és -illesztékek közötti jelentős árkülönbséget nem vették kellőképpen figyelembe az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ugyanakkor valamennyi együttműködő vállalat nyújtott be ügyletenkénti információkat varrat nélküli és hegesztett csőszerelvények és -illesztékek értékesítése vonatkozásában. Ezeket az információkat messzemenőleg felhasználták az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ez azt jelenti, hogy a varrat nélküli csőszerelvényeket és -illesztékeket csak varrat nélküliekkel hasonlították össze, a hegesztetteket pedig kizárólag hegesztettekkel. Ezért a Bizottság az állítást elutasítja.
(22)
Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.4. Dömpingkülönbözetek
a) A vizsgált vállalatok dömpingkülönbözete
(23)
Emlékeztetni kell arra, hogy a három együttműködő exportáló gyártó egyikére vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet ideiglenes megállapítására a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék vállalat által alkalmazott uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. Az e vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(24)
A másik kettő együttműködő vállalatot illetően a rájuk vonatkozó dömpingkalkuláció rámutatott, hogy azok adott időszakban, adott ügyfelekkel és adott régiókra kiterjedően célzott dömpinget bonyolítottak le. Exportáraikat világosan követhető módon alakították ki; ezek a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek (az érintett termék ugyanazon modellje esetében talált különbségek adott esetben a 30 %-ot is elérték). A rendes érték súlyozott átlagának és az Unióba irányuló összes exportügylet árai súlyozott átlagának összehasonlítását alapul vevő, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának első részében előírt módszerrel összhangban álló dömpingkalkuláció továbbá nem tükrözte a két érintett gyártó által bonyolított dömping teljes volumenét, amelyre az e rendelet (27) preambulumbekezdése is rámutat. Kellő mennyiségű rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi ügylet hiányában a dömpingkülönbözetet nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem megállapítani, amint erre a (28) preambulumbekezdés is rámutat.
(25)
Ebből adódóan a két érintett vállalat által bonyolított dömping teljes volumenének érzékeltetése érdekében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően, esetükben a súlyozott átlag alapján megállapított rendes értéket hasonlították össze az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet áraival. Tekintetbe véve, hogy ez az összehasonlítási módszer kivételt képez az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírt két első módszer alól, a Bizottság körültekintően ellenőrizte, hogy ebben az esetben a módszer alkalmazásának feltételei egyértelműen teljesültek-e. A részletes dömpingkalkulációt, beleértve az exportárak eltérésére vonatkozó megállapításokat is, nyilvánosságra hozták. A török exportáló gyártók egyike sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.
(26)
Ugyanakkor a két együttműködő vállalat, a ÇIB, valamint a török kormány azt állította, hogy nem bocsátottak rendelkezésükre kellő magyarázatot a két török exportáló gyártó esetében megállapított célzott dömping vonatkozásában, valamint hogy az exportárakban mutatkozó eltérések semmi esetre sem voltak szándékosak. A két török exportáló gyártó által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott meghallgatás során a két vállalat részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában. A Bizottság egyúttal tisztázta, hogy gyakorlataik - még ha nem is állt szándékukban (5) - célzott dömping hatásával bírtak. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem írja elő, hogy a vizsgálatot lefolytató hatóság azonosítsa a célzott dömping okait, így például az árfolyam-ingadozásokat vagy a különböző regionális árképzési politikákat stb. Elegendő annak megállapítása, hogy az exportárak vásárlónként, területenként vagy időszakonként jelentős eltérést mutatnak (6). A meghallgatás során a két vállalat vállalatspecifikus magyarázatokat is kapott. Mindemellett szóbeli jegyzéket küldtek Törökország Unió melletti Állandó Képviseletének, melyben a Bizottság részletezi a célzott dömping megállapításának indokait, valamint ismerteti a dömpingkülönbözet kiszámításakor alkalmazott módszert. Ezen felül a ÇIB által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott újbóli meghallgatás során a ÇIB részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában.
(27)
A vizsgálat megállapította, hogy a két exportáló gyártó mindegyike esetében az uniós értékesítések döntő többsége során alkalmazott exportárakat három világosan elkülönülő módszerrel alakították ki, ennek megfelelően az exportárak a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek; mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Mindezt a szóban forgó ügy rendhagyó körülményeinek alapos vizsgálata eredményezte, amelynek alapján szükségesnek tekintették a célzott dömping alkalmazását. Az exportárakban mutatkozó jelentős különbségek magállapítását követően, továbbá abból adódóan, hogy a három exportárképzési mód egyike is elegendő ahhoz, hogy a súlyozott átlagot valamennyi egyedi exportügyleteket összehasonlító módszer során alkalmazhassák, ebben az esetben a szóban forgó összehasonlítási módszert helyénvalónak tekintették. Mindemellett mindkét vállalat esetében a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása révén megállapított teljes dömpingvolumen (a továbbiakban: első szimmetrikus módszer) jelentősen eltér a súlyozott átlag alapján megállapított rendes érték és az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet árainak összehasonlítása révén megállapított dömpingvolumentől (a továbbiakban: aszimmetrikus módszer); mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Ezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az első szimmetrikus módszer alkalmazása torzító hatással járna, mivel észlelhetetlenné tenné az adott időszakban, adott régiókban és adott vevők részére bonyolított célzott dömpinget. Ez azt jelenti, hogy az első szimmetrikus módszerrel megállapított dömpingkülönbözet nem tükrözné teljes mértékben a két érintett vállalat által folytatott dömpinget.
(28)
A dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem (a továbbiakban: második szimmetrikus módszer). A módszer magában foglalja az egyedi exportügyletekhez hasonló egyedi belföldi ügyletek azonosítását, és olyan tényezőket vesz figyelembe, mint az értékesítési mennyiség és az ügylet bonyolításának időpontja. Tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésre kellő mennyiségű, rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi tranzakció, a dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor a második szimmetrikus módszer alapján. Ezért figyelembe véve, hogy a jelentős eltéréseket mutató exportárak képzésekor vásárlónként, területenként vagy időszakonként különböző módszereket alkalmaztak, továbbá tekintettel arra, hogy a két szimmetrikus módszer nem alkalmas a teljes dömpingvolumen érzékeltetésére, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének második mondata értelmében az aszimmetrikus módszer alapján állapítja meg a dömpingkülönbözetet.
(29)
Mindkét együttműködő vállalat és a ÇIB azt állította, hogy a török lírára átszámított exportárak összehasonlítása nem megalapozott, tekintettel arra, hogy az uniós értékesítéseket euróban bonyolítják, és a török lírát kizárólag számviteli célból alkalmazzák. Azzal érveltek, hogy az euro és a török líra közötti árfolyam-ingadozás jelentős hatással bír az árak meghatározása tekintetében; mindez elkerülhetetlenül befolyásolná a különböző időszakokat jellemző exportárak összehasonlításának eredményét, ami indokolatlan. Ugyanakkor a Bizottság következetes gyakorlata szerint az exportár összehasonlítását és a dömpingkülönbözet kiszámítását az exportáló ország együttműködő exportáló gyártóinak elszámolási pénznemében végzik. Megjegyzendő, hogy a rendes érték alapjául szolgáló költségeket és belföldi árakat török lírában határozzák meg. Következésképpen az exportárak és a rendes érték összehasonlítását is ebben a pénznemben végzik. Ebből adódik, hogy ugyanazon dömpingkalkuláció keretén belül az exportárak eltérésének megállapításakor az egyetlen logikus megközelítés, ha ugyanazokat a török lírában kifejezett exportárakat alkalmazzák. Emellett a fentiekkel összhangban az alaprendelet nem írja elő a célzott dömping lehetséges okainak - ilyenek például az árfolyam-ingadozások - elemzését (7). Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(30)
Mindkét együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a differenciált exportár-kialakítás megállapítása érdekében nem a számtani átlagárakat, hanem a hasonló terméktípusok súlyozott átlagárait kell figyelembe venni. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése az exportárak eltéréseire hivatkozik, szemben az exportárak súlyozott átlagában vagy az exportértékekben tapasztalható eltérésekkel. Az exportárak súlyozott átlagának alkalmazása torzítaná az elemzést, mivel az export volumenét, és nem kizárólag az exportárakat veszi figyelembe. Végeredményben még abban az esetben is jelentős eltérések állapíthatók meg az exportáraknak a különböző vásárlókra, régiókra és időszakokra vonatkozó kialakításában, ha súlyozott átlagárakat alkalmaznak az exportárak számtani átlaga helyett. Két fél kifogást emelt az eltérő exportárakban mutatkozó különbségnek tulajdonított jelentőség ellen, amennyiben súlyozott átlagokat használnak a kalkulációhoz. Megjegyzendő, hogy az említett felek ugyanakkor nem emelnek kifogást a matematikai átlag alapján levont tényszerű megállapítások ellen; a fentiekben kifejtetteknek megfelelően ez a módszer a megfelelő. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(31)
A ÇIB azt állította, hogy a nullázás alkalmazását nem igazolja a WTO fellebbezési testületének jelentésére (8) (a továbbiakban: az ágynemű-jelentés) tett hivatkozás, melyben a nullázás gyakorlatát a WTO dömpingellenes megállapodásával ellentétesnek találták. A Törvényszék (9) ezzel szemben megerősítette, hogy az ágynemű-jelentés következtetései nem alkalmazhatók célzott dömping esetében. Az ágynemű-jelentés valójában kizárólag az első szimmetrikus módszer összefüggésében érinti a nullázási technikát, és nem tekinthető úgy, hogy e mechanizmust az aszimmetrikus módszer összefüggésében alkalmazva érinti. Ezért akkor is, ha a WTO fellebbezési testülete következtetéseinek megfelelően a nullázási technika alkalmazása az első szimmetrikus módszer összefüggésében ténylegesen ellentmondana az 1994. évi dömpingellenes kódex 2.4.2. cikkének, és tisztességtelennek bizonyulna, különösen az exportárak eltérésének hiányában az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével nem ellentétes, illetve a szóban forgó rendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében nem tekinthető tisztességtelennek a nullázási technika alkalmazása az aszimmetrikus módszer összefüggésében, amennyiben a módszer alkalmazásához szükséges két feltétel teljesül. Mindemellett a nullázási technikáról bebizonyosodott, hogy matematikailag szükségszerű annak érdekében, hogy az aszimmetrikus módszer és az első szimmetrikus módszer eredményeit meg lehessen különböztetni. Ennek hiányában az aszimmetrikus módszer mindig ugyanarra az eredményre vezet, mint az első szimmetrikus módszer. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(32)
A ÇIB továbbá azt állította, hogy a nullázás alkalmazása sérti az alacsonyabb vám szabályát. Azzal érveltek, hogy a nullázási technika alkalmazása miatt a dömpingkülönbözetek kiszámítása a ténylegesnél magasabb szintet eredményezett.
(33)
Ugyanakkor az aszimmetrikus módszer esetében alkalmazott nullázás nem zárja ki az alacsonyabb vám szabályának alkalmazását. A dömpingkülönbözeteket - tekintet nélkül az alkalmazott módszerre - mindhárom vállalat esetében összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel, hogy biztosítsák azt, hogy a két érték közül az alacsonyabb határozza meg a vámtételt. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(34)
A vizsgálatba bevont vállalatok tekintetében a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) és (48) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
b) A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete
(35)
A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(36)
A végleges országos dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Összes többi vállalat
16,7
D. KÁROKOZÁS
1. Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és felhasználás
(37)
Az uniós gyártásra, az uniós gazdasági ágazatra és felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.
2. Az érintett országokból érkező behozatal
2.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(38)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB úgy érvelt, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal összesített értékelése nem indokolt. Elviekben a ÇIB az eljárás megindítását követően megerősítette a török exportáló gyártók észrevételeit, továbbá azt állította, hogy az Oroszországból és Törökországból származó behozatal eltérő tendenciákat mutat a volumen és az árak tekintetében.
(39)
E vonatkozásban megjegyzendő - amint ezt az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése kimondja -, hogy a vizsgálat megállapításai értelmében a Törökországból származó import volumene viszonylag egységes szintet mutat, míg az Oroszországból származó import abszolút mértékben növekszik. Ugyanakkor tekintve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kereslet csökkent, a piaci részesedés mindkét ország importja esetében növekszik.
(40)
Árképzésük ugyanakkor nem mutat jelentős eltérést; az orosz import átlagárai némileg alacsonyabbak a török import árainál, ám azokhoz nagyon közel állnak. E vonatkozásban megjegyzendő, hogy a vizsgálat mindkét ország vállalatai vonatkozásában jelentős, 30 %-ot is elérő áralákínálást állapított meg (lásd az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdését). Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(41)
A ÇIB úgy érvelt továbbá, hogy a Törökországból származó behozatalt jelentéktelennek kell tekinteni, valamint rámutatott, hogy egy hasonló termék kapcsán egy korábbi eljárás során - „a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában” (10) - a Szlovákiából valamint Tajvanról származó behozatalt (annak ellenére, hogy meghaladta a de minimis küszöbértéket) jelentéktelennek tekintették, és következésképpen nem vonták össze egyéb országok dömpingelt behozatalával.
(42)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában ténylegesen megállapították a Szlovákiából és Tajvanról származó dömpingelt behozatalt, és annak ellenére, hogy meghaladták a piaci részesedés 1 %-os küszöbértékét, az importokat nem vonták össze egyéb dömpingelt behozatallal. A szóban forgó esetben azonban a körülmények jelentős mértékben eltértek a jelenlegiektől, mivel Szlovákia és Tajvan gyors ütemben veszített piaci részesedéséből, ezért behozatalukat a többi országból származó behozatal volumenével összevetve nem tekintették jelentősnek, következésképpen az nem okozott kárt. Ezzel ellentétben a jelenlegi esetben a Törökországból és Oroszországból származó behozatal piaci részesedése növekszik, a behozatal volumene pedig hasonló. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(43)
A ÇIB azt az érvet is felhozta, hogy a Törökországból és Oroszországból származó behozatalra nem ugyanazok a versenyfeltételek vonatkoznak, mivel „különbségek tapasztalhatók az értékesítések földrajzi eloszlása terén". Statisztikákat bocsátottak rendelkezésre, melyek alátámasztották, hogy a vizsgálati időszakban Törökország értékesítései 70 %-át Spanyolországra, Franciaországra, Olaszországra és Lengyelországra összpontosította, míg Oroszország szinte kizárólagosan a Cseh Köztársaságba és Németországba értékesített.
(44)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az értékesítések földrajzi eloszlásában tapasztalható különbségek nem jelentenek különböző versenyfeltételeket. Mivel az Unió egységes piac, az import belépési helye rendszerint nincs hatással a szóban forgó behozatalok egymással szembeni, illetve a hasonló termékkel szembeni versenyképességére. A versenyfeltételek tekintetében megjegyzendő továbbá, hogy az Oroszországból és a Törökországból származó behozatal árai hasonlóak, a megállapítások értelmében az uniós árak alá kínálnak, továbbá a kereskedelmi csatornáik is hasonlóak. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(45)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített értékelésével kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)-(60) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.
2.2. Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás.
(46)
Az érintett dömpingelt behozatal volumenére, piaci részesedésére, importáraira és az alákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(65) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országokból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt terméket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest mintegy 30 %-os alákínálással értékesítették.
3. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mintegy 3 %-kal nőtt 2008 és a vizsgálati időszak között, a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár.
(49)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet egyértelműen utalt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedésére (lásd például az ideiglenes rendelet (72), (86) és (91) preambulumbekezdését). Mindemellett az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdése részletezi, hogy a megnövekedett piaci részesedés azt tükrözi, hogy az uniós gyártók értékesítési volumene kevésbé csökkent, mint a figyelembe vett időszakot jellemző felhasználás.
(50)
Ezen felül - eltekintve az alább hivatkozott csökkenő készletektől - ez az egyetlen olyan kármutató, amely a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(51)
A török kormány azt állította továbbá, hogy a mintában szereplő uniós gyártók csökkenő zárókészletei arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt.
(52)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy - amint az az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében is szerepel - a mintában szereplő uniós gyártók zárókészletei 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkentek.
(53)
Ugyanakkor a Bizottság elismeri, hogy a készletek csökkenése kizárólag olyan helyzetben tekinthető kedvező fejleménynek, mikor az értékesítés gyorsabb ütemben növekszik, mint a termelés. A jelenlegi vizsgálat esetében nem áll fenn ez a helyzet. A készletek csökkenése ez esetben éppen ellenkező tendenciára utal; azt jelzi, hogy a gyártási volumen gyorsabb ütemben csökken, mint az értékesítés. Ebben a helyzetben a készletcsökkenés nem tekinthető kedvező fejleménynek. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(54)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(88) preambulumbekezdésében foglaltakat, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, a Bizottság megerősíti.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt import hatása
(55)
Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(93) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
2. További tényezők hatása
(56)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy az unós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt valójában az egyéb harmadik országokból - különösen a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó országokból - származó, alacsony árú behozatal okozza.
(57)
Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy - az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló nyolc országból származó import folyamatosan érkezett az uniós piacra, noha a behozatal piaci részesedése a 2008 és a vizsgálati időszak között 21 %-ról 17 %-ra csökkent. A szóban forgó import átlagárai általánosságban elmaradnak az érintett országokból származó dömpingelt import átlagáraitól. Ennek ellenére a szóban forgó import árai még a vonatkozó dömpingellenes vámot figyelembe véve is alacsonyak, így hasonlóak az orosz és török importárakhoz, míg az uniós gyártók átlagárainál alacsonyabbak.
(58)
Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országok (csakúgy mint az összes harmadik ország) tekintetében korlátozott mértékben állnak rendelkezésre az átlagárakra vonatkozó statisztikai adatok, továbbá a megállapított árkülönbözet nem szükségszerűen döntő jelentőségű, hiszen az eltérő termékösszetétel eredménye is lehet. Emellett a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országokból származó behozatal egyértelmű csökkenő tendenciát mutat. Ebből következik, hogy az említett import nem tette semmissé az okozati viszonyt az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal között.
(59)
Az egyéb harmadik országokból származó import tekintetében piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban csökkent: 2008 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról 6 %-ra esett, ugyanakkor a török és az orosz piaci részesedés nőtt. Az említett behozatal vonatkozásában az átlagárak rendszerint meghaladták az érintett országokból származó dömpingelt import átlagárait, mindemellett az uniós gyártók átlagáraihoz hasonlóan alakultak; így a következtetések értelmében nem teszi semmissé az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal közötti okozati viszonyt. Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és megerősíti azt az ideiglenes következtetést, mely szerint a harmadik országokból származó import nem teszi semmissé az okozati viszonyt.
(60)
A török kormány azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a kereslet csökkenéséből adódó megnövekedett termelési költségek okozzák.
(61)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése is említi - a 2008/2009-es pénzügyi és gazdasági válság minden bizonnyal közrejátszik a csővezetékek és -illesztékek fogyasztásában mutatkozó visszaesésben. A fogyasztás 2008 és 2009 között több mint 40 %-kal csökkent, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében is ezen az alacsony szinten maradt (noha enyhe emelkedés volt tapasztalható a vizsgálati időszakban). Tekintve, hogy az uniós gyártók esetében az állandó költségek az előállítási költségek maximum 40 %-át teszik ki, az alacsonyabb kereslet, értékesítés és teljesítmény következtében az egységnyi előállítási költségek jelentősen megemelkedtek. Mindez lényeges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat nyereségességére.
(62)
Emellett a megnövekedett egységnyi előállítási költségek kedvezőtlen hatása egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat árai a rájuk gyakorolt nyomás, valamint a Törökországból és Oroszországból származó dömpingelt behozatal jelentős áralákínálása következtében csökkentek. Szokásos piaci helyzetben az uniós gazdasági ágazat - egyéb lehetőség híján a rendes ár szinten tartása révén - képes lenne minimalizálni az egységnyi előállítási költségek növekedésének hatását, ám erre egyértelműen nem kerülhetett sor az érintett országokból származó, mesterségesen alacsony árképzésű, dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás okozta helyzetben.
(63)
Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és azt a végleges következtetést vonja le, hogy a kereslet gyengülése nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati viszonyt.
(64)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (94)-(106) preambulumbekezdésében foglaltakat, beleértve azt a következtetést, mely szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(65)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB azt állította, hogy az intézkedések bevezetése olyan helyzetet eredményezne, melynek következtében az egyik panaszos, az ERNE Fittings, monopóliumhoz hasonló pozícióba kerülne az uniós piacon.
(66)
Megjegyzendő e tekintetben, hogy az ERNE a két panaszos egyike, ugyanakkor a másik panaszos, az INTERFIT, hasonló méretű vállalkozás. Emellett az ideiglenes rendelet mintába bevett uniós gyártói között egy harmadik uniós gyártó, a Virgilio CENA & Figli is szerepelt. Mindazonáltal jelentős számú kisebb vállalat működik az Unióban, melyek a vizsgált terméket gyártják és forgalmazzák, illetve az egyéb forrásból származó behozatal is jelentős. A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem áll fenn az ERNE monopóliumának kockázata.
(67)
Egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (107)-(117) preambulumbekezdését, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.
G. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(68)
Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(120) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.
2. Végleges intézkedések
(69)
A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozóan megállapított következtetésekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabályának megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb, amely minden esetben a dömpingkülönbözet.
(70)
Oroszország tekintetében az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az országos dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (21)-(31) preambulumbekezdésében részletezetteknek megfelelően számítottak ki, és e dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.
(71)
Törökország tekintetében - figyelembe véve, hogy viszonylag kis mértékben működtek együtt - az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében részletezettek értelmében a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat, és e maradvány dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.
(72)
A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Végleges dömpingellenes vám (%)
Oroszország
Minden vállalat
23,8
Törökország
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Összes többi vállalat
16,7
(73)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámtételek (ellentétben a „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó olyan behozatalokra alkalmazandók, melyeket az említett vállalatok és meghatározott jogalanyisággal rendelkező jogi személyek állítottak elő. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek lesznek alkalmazandók.
(74)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(75)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján az Oroszországból és Törökországból származó egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.
(76)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszostól, a két törökországi együttműködő exportáló gyártótól és a ÇIB részéről érkeztek beadványok. A török gyártók és a ÇIB meghallgatást kértek, melyre lehetőséget kaptak.
(77)
A panaszos egyetértett valamennyi nyilvánosságra hozott megállapítással. A két török exportőr és a ÇIB által beterjesztett szóbeli és írásos észrevételek megismételték az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeket. Megjegyzendő, hogy egyik fél sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.
(78)
Az aszimmetrikus módszer - beleértve a nullázást - dömpingkalkulációban történő alkalmazásának indoklását és az azzal kapcsolatos állításra adott választ a fenti (24)-(33) preambulumbekezdés tartalmazza. A török líra használatát az exportár eltéréseinek megállapításakor a fenti (29) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az exportárakban mutatkozó eltérések azonosításakor súlyozott átlagárak helyett számtani átlagárakat alkalmaztak; ezt a fenti (30) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az állítást, melynek értelmében a tengeri fuvarozás révén keletkezett haszonkulcsot be kellene foglalni az exportárba, a fenti (19) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint a török és orosz behozatal összesített értékelése az értékesítések eltérő földrajzi eloszlásából adódóan nem indokolt, a fenti (43) és (44) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett piaci részesedése tükrében nem szenvedett kárt, a fenti (48)-(50) preambulumbekezdés tartalmazza; az állítást elutasították.
(79)
Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményeire hatással lehettek volna, a fent részletezett következtetéseket a Bizottság nem módosította.
H. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(80)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098), vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével) importjára, melyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és melyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Oroszország
Minden vállalat
23,8
-
Törökország
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Isztambul
12,1
B297
Összes többi vállalat
16,7
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozataláról szóló 699/2012/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 17-én.