РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
A BIZOTTSÁG 360/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2004. április 9.)
a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 172/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt ferroszilícium behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések).
(2)
Az intézkedéseket értékvám formájában vezették be, a Kínából származó behozatalra - az Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) és a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29 %) kivételével - 31,2 %-os, az Egyiptomból származó behozatalra - a The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %) kivételével - 18 %-os, a Kazahsztánból származó behozatalra 33,9 %-os, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó behozatalra 5,4 %-os és az Oroszországból származó behozatalra - a Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %) kivételével - 22,7 %-os vámot vetettek ki.
(3)
Az 1297/2009/EU végrehajtási rendelet (3) hatályon kívül helyezte a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára a 172/2008/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot.
(4)
Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) 2009. november 30-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat) iránti kérelem érkezett, melyet egy orosz exportáló gyártó, a Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant és az azzal kapcsolatban álló vállalat, a Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (a továbbiakban együttesen: az orosz csoport) nyújtott be. A Tanács a 60/2012/EU rendelettel (4) lezárta a részleges időközi felülvizsgálatot, melyet az indokolt, hogy nem volt elegendő bizonyíték a megváltozott körülmények tartós jellegére. Az orosz csoport továbbá nem bizonyította árpolitikájának tartós jellegét. Ezért az orosz csoport tekintetében az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetet nem módosították. Az orosz csoport által felajánlott kötelezettségvállalást hasonló okok miatt elutasították.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(5)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. november 28-án kérelem érkezett az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Euroalliages (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a ferroszilícium teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.
(6)
A kérelem Kínát és Oroszországot érintette.
(7)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(8)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. február 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(9)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(10)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket és az egyéb ismert uniós gyártókat, a kínai és orosz exportáló gyártókat, a független importőröket, az ismert érintett felhasználókat, valamint az exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(11)
Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolták.
(12)
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(13)
Mivel mindössze egy kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy határozott, hogy a kínai exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt. A kérdőív kézhezvételét követően az említett exportáló gyártó elállt az együttműködéstől. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(14)
Oroszország tekintetében valamennyi ismert orosz gyártót - ezek a Bratsk Ferroalloy Plant, a Serov Ferroalloy Plant, az NLMK és az orosz csoport - felkérték, hogy működjenek együtt a vizsgálat során. A jelenlegi felülvizsgálatban kizárólag az orosz csoport működött együtt a Bizottsággal.
(15)
Egy független importőr sem juttatta el a Bizottsághoz a kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálat során.
(16)
A ferroszilícium hét ismert uniós gyártója közül hatan küldték vissza a kitöltött kérdőívet. Figyelembe véve az uniós gyártók viszonylag alacsony számát, a Bizottság a felülvizsgálatban nem irányzott elő mintavételt.
(17)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
FERROATLANTICA csoport:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Spanyolország
Ferropem - Chambery, Franciaország
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Lengyelország
OFZ a.s. - Istebne, Szlovákia
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Szlovénia
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Svédország
b)
Uniós felhasználók:
Aperam SA - Luxemburg
Ugitech - Ugine, Franciaország
c)
Orosz exportáló gyártók:
Az orosz csoport:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (JSC CHEMK) - Chelyabinsk, Oroszország
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (JSC KF) - Novokuznetsk, Oroszország
RFA International LP („RFAI”) - Mishawaka, USA.
d)
Az analóg ország gyártói:
Elkem AS, Oslo, Norvégia
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norvégia
Finnfjord AS, Finnsnes, Norvégia.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(18)
Az érintett termék a jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt, Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium.
(19)
A ferroszilícium előállítása elektromos ívkemencékben történik, a kvarc széntartalmú termékekkel történő redukciója révén. Az eljárás energiaigényes. A ferroszilícium - melyet tömbök, szemcse vagy por formájában értékesítenek - minősége a szilícium- és a szennyező anyag-tartalomtól (pl.: alumínium) függően többféle lehet. A legalább 70 % szilíciumot tartalmazó ferroszilíciumot nagy tisztaságú terméknek tekintik. A több mint 55 % és kevesebb mint 70 % szilíciumot tartalmazó terméket közepes tisztaságúnak, a kevesebb mint 55 % szilíciumot tartalmazót alacsony tisztaságú ferroszilíciumnak tekintik. Az érintett terméket alapvetően dezoxidálószerként és ötvözőelemként használják a vas- és az acéliparban.
2. Hasonló termék
(20)
Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített ferroszilícium, a Norvégiában (a továbbiakban: analóg ország) előállított és értékesített ferroszilícium, valamint az Oroszországban előállított és értékesített ferroszilícium alapvetően azonos fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvető felhasználási módjuk is azonos, mint a Kínában és Oroszországban előállított, uniós exportra értékesített ferroszilíciumé. Mivel Kína nem piacgazdasági berendezkedésű ország, e vizsgálat keretében nem vették tekintetbe. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(21)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a két érintett országból származó dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
A KÍNÁBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
1. Előzetes megjegyzések
(22)
A (13) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban. Így a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték.
(23)
Ebből adódóan a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (Eurostat és kínai exportadatok) és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk felhasználásával mérték fel.
(24)
Az együttműködés hiánya hatással volt a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlítására. Amint arra a (30) preambulumbekezdés is rámutat, az alaprendelet 18. cikkével összhangban megfelelőnek tekintették mind a rendes érték, mind az exportár globális, konkrétan egyetlen terméken alapuló megállapítását.
(25)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint amelyet a dömping megállapítását eredményező eredeti vizsgálat alkalmával használt, amennyiben megállapítást nyert, hogy a körülmények nem változtak.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(26)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az összes érdekelt felet felkérték, hogy tegyenek észrevételt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Norvégia kiválasztását javasolja. Az eredeti vizsgálatban is Norvégiát tekintették analóg országnak. Mivel e tekintetben egyik fél sem tett észrevételeket, azt a következtetést vonták le, hogy a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban ismét Norvégiát kell analóg országként kiválasztani.
(27)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék norvég együttműködő gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e a Kínából az Unióba exportált termékek mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az analóg országban folyó hazai értékesítés reprezentatív.
(28)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék hazai értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(29)
Így a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a felülvizsgálati időszak alatti nyereséges hazai értékesítés súlyozott átlagáraként számítottak ki.
2.2. Az exportár megállapítása
(30)
A (24) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban. Ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló legjobb információ alapján határozták meg.
(31)
Első lépésként az Eurostat importadatbázisából kikeresték a (18) preambulumbekezdésben felsorolt három - minőségbeli különbségeket tükröző - különböző KN-kóddal kapcsolatos mennyiségi és importáradatokat. Mivel megfelelőnek tekintették az exportár átlagon alapuló megállapítását, a 7202 29 10 és a 7202291090 KN-kódokkal kapcsolatos adatokat a 7202 21 00 KN-kód alá sorolt termékek szilícium-tartalmához igazították. A felülvizsgálati kérelemben is ezt a módszert javasolják a teljes importmennyiség legalább 75 % szilíciumot tartalmazó ferroszilícium minősége alapján történő megállapításához. Az átlagérték kiszámításához az említett három KN-kódra vonatkozó mennyiségi és importáradatokat összesítették és súlyozták.
(32)
Végezetül ezt a CIF-szintű átlag importárat - elsősorban a fuvarozási költségek levonásával - kiigazították, ami a gyártelepi árat eredményezte. Az értékesítési árat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésével összhangban az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(33)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket is. A kínai exportőrök együttműködésének hiányában a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján végeztek kiigazításokat, elsősorban a kiviteli vámok figyelembevétele érdekében.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(34)
A fentiek alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 165 %-nak bizonyult.
(35)
Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az érintett termék uniós importjának összmennyisége az eredeti intézkedések bevezetését követően drasztikusan csökkent, továbbá hogy a fent említett dömpingkülönbözetet korlátozott mennyiségű behozatal alapján állapították meg (a felülvizsgálati időszakban ez nem érte el a 2 500 tonnát).
(36)
Így a teljes körű elemzés érdekében a kínai exportáló gyártók árpolitikáját a három legjelentősebb Unión kívüli piacon - Japánban, Dél-Koreában és az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: USA) is megvizsgálták.
(37)
E célból kínai exportadatokat használtak a kínai export Japánban, Dél-Koreában és az USA-ban alkalmazott árának megállapításához. A fentiekben megállapított rendes értékkel történő összehasonlítás szintén megerősítette a dömping meglétét, mely a célországtól függően 86 % és 92 % között mozog.
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
3.1. Termelési kapacitás Kínában
(38)
Kína a világ legnagyobb mennyiségű ferroszilíciumot előállító országa. A felülvizsgálati időszakra évenként 10-11 millió tonna termelési kapacitást állapítottak meg. Ebből adódóan a kínai gazdasági ágazat a becslések szerint termelési kapacitásának 50 %-án működik. Ez azt jelenti, hogy jelenleg évente hozzávetőlegesen 5,5 millió tonna szabad kapacitással rendelkezik, ami a teljes uniós felhasználás csaknem hétszeresének felel meg. A jelenlegi kihasználatlan kapacitás ellenére, valamint a kérelmező által rendelkezésre bocsátott információk alapján a kínai kapacitás továbbra is bővülni látszik, mivel folyamatban van a jelenleginél nagyobb és hatékonyabb kemencék kialakítása.
(39)
Semmi nem utal arra, hogy a kínai, illetve a harmadik országbeli piacokon a hazai felhasználás szintje jelentősen növekedne, ami - a kínai gyártók szabad kapacitásának kihasználása esetén - fel tudná venni a megnövekedett termelést.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(40)
A végleges intézkedések 2008. februári bevezetését követően a Kínából származó behozatal tartós csökkenést mutatott, és a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható, az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-ának megfelelő mértéket képviselt. A behozatal 2007-ben mintegy 330 400 tonna mennyiséggel érte el a csúcspontot, majd jelentős csökkenést követően 2012-ben kevesebb mint 2 500 tonnára rúgott. Ugyanakkor a megfigyelt árszintek alapján az uniós ferroszilícium-piac a kínai export számára továbbra is vonzó.
(41)
A fent említettek értelmében Kínában jelentős kihasználatlan termelési kapacitás áll rendelkezésre, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes az alternatív, e felesleges termelési kapacitást felvevő piacok iránti igény. Azonban a kínai kormány által bevezetett számos exportkorlátozás miatt (25 %-os exportvám, 17 %-os vissza nem téríthető hozzáadottérték-adó, valamint kiviteli engedélyek) a kínai export összességében csökkenést mutatott, ami a 2007-es 1,5 millió tonna jellemezte csúcsponttal szemben 2009-re mindössze 0,4 millió tonnára esett vissza. Ezzel szemben 2010-től ezzel ellentétes tendencia mutatkozott az export terén, melynek mennyisége 0,8 millió tonnára emelkedett, és 2013-ban a becslések szerint 0,7 millió tonnát tett ki. A legfrissebb számadatok rámutatnak, hogy az exportszint változatlan, az exportmennyiség pedig meghaladja a teljes uniós felhasználást.
(42)
Az exportkorlátozások ellenére a kínai gyártók jelentős mennyiségű ferroszilíciumot exportáltak azokra a globális piacokra, melyeken nincsenek érvényben importkorlátozások (azaz Japán, Dél-Korea és az USA piacára).
(43)
Első látásra úgy tűnhet, hogy az ázsiai piac alternatívát jelenthet a felesleges kínai gyártás egy részének felvétele szempontjából. Ugyanakkor a kérelmező által benyújtott információk szerint a szóban forgó piac az utóbbi időben bekövetkezett fejlemények nyomán kevésbé vonzó a kínai export számára.
(44)
Az ázsiai piacot jelentősen befolyásolja a jövőben Malajziában megvalósuló két új ferroszilícium létesítmény termelésbe való bevonása (Pertama Ferroalloys Plant és Sarawak Ferroalloys Plant). A becslések szerint Malajzia éves ferroszilícium-termelése 2014-től 420 000 tonnával nő, melyet délkelet-ázsiai szomszédainak, elsősorban az évente 600 000 tonnára igényt tartó Japánnak fog értékesíteni. A malajziai létesítmények termelése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a Délkelet-Ázsiába irányuló kínai exportra. Emellett japán acélgyártók és dél-koreai acélművek megállapodást kötöttek az új malajziai gyártókkal éves szinten jelentős mennyiségű ferroszilícium vásárlásáról, ami megnehezíti a kínai export számára a piacra lépést.
(45)
A nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeiben az exportáló gyártó azt állította, hogy a malajziai termelést túlbecsülték. Az ellenőrzést követően az észrevételt igazoltnak találták, melynek következtében Malajzia termelését hozzávetőlegesen 370 000 tonnára igazították ki.
(46)
Ebből adódóan az újonnan belépő malajziai termelés várhatóan fokozza a versenyhelyzetet az amúgy is telített piacon, melyen Kína és Oroszország jelenleg jelentős részesedéssel rendelkezik.
(47)
A kínai termékek felülvizsgálati időszakban tapasztalt mérsékelt uniós piaci jelenlétét elsősorban a (41) preambulumbekezdésben említett, a kínai kormány által bevezetett exportkorlátozások magyarázzák.
(48)
Ezenfelül az uniós piaci árak szintén vonzerőt jelentenének a kínai gyártók felesleges kapacitásának felvétele szempontjából. Az uniós piaci átlagár 2012-ben legalább olyan magas volt, mint a kínai gyártók fő célországokban (Japán, Dél-Korea és az USA) alkalmazott exportárai, ami fokozottan megerősíti az uniós piac vonzerejét abban az esetben, ha az egyéb célországokba irányuló értékesítés nehézségekbe ütközik.
(49)
Levonható tehát az a következtetés, hogy az európai piac, amely globálisan az egyik legnagyobb piacnak minősül, továbbra is vonzó a kínai gyártók számára.
4. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(50)
A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint az uniós piac viszonylagosan vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén fennáll az érintett termék Kínából származó fokozott importjának kockázata.
(51)
A jelenlegi és a potenciális kínai szabad kapacitás, az uniós piac világviszonylatban meghatározó mérete, továbbá a kínai exportra Délkelet-Ázsiában várhatóan gyakorolt nyomás miatt az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén a kínai exportőrök valószínűleg tovább növelnék dömpingelt árakon folytatott exportjukat az Unióba.
AZ OROSZORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
1. Előzetes megjegyzések
(52)
A (14) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően kizárólag az orosz csoport működött együtt az eljárásban. Megállapításra került ugyanakkor, hogy az orosz csoport a teljes orosz gyártás jelentős hányadát képviseli, ami Oroszország teljes ferroszilícium-termelésének hozzávetőlegesen 78 %-át, továbbá az Oroszországból származó uniós ferroszilícium-import túlnyomó részét teszi ki. Ebből adódóan úgy ítélték meg, hogy az orosz csoport által rendelkezésre bocsátott információkat, egyéb információforrásokkal, köztük a felülvizsgálati kérelemmel és a hozzáférhető kereskedelmi importstatisztikákkal (Eurostat) kombinálva kellett felhasználni a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megállapításához.
(53)
A dömpingkülönbözet kiszámításához az orosz csoportot alkotó vállalatokat - JSC CHEMK és JSC KF - a Vámkódex (7) 143. cikke értelmében egymással kapcsolatban állónak tekintik, csakúgy mint az eredeti vizsgálatban. Ezért az egész csoport számára az alábbi módszer alkalmazásával egyetlen dömpingkülönbözetet számítottak ki. Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd a csoport egészére nézve megállapították a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Meg kell jegyezni, hogy e módszer eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, mivel akkor a dömpingszámítást úgy végezték, hogy összesítették a gyártók valamennyi termelési és értékesítési adatát. A másik módszert alkalmazták a lezárt időközi felülvizsgálatban is. A módszertani változást a megváltozott körülmények indokolják, amelyeket a vállalati struktúrában bekövetkezett változás idézett elő; ennek nyomán megállapítható, hogy a csoporton belül az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó az érintett.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(54)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék együttműködő exportáló gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e az Unióba irányuló exportértékesítéseik mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át.
(55)
Megvizsgálták továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a hazai értékesítések kellően reprezentatívak minősülnek-e. Ezt a vizsgálatot az exportáló gyártó által a hazai piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében elvégezték, amelyet a Bizottság az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek talált. Egy adott terméktípus hazai értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak az exportáló gyártó által hazai piacon független vevőknek értékesített teljes mennyisége elérte az Unióba exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.
(56)
Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(57)
Azon terméktípusoknál, amelyek hazai piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az értékesítési ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges hazai árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(58)
Azokban az esetekben, amikor e terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges hazai értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(59)
Ha egy terméktípust nem értékesítettek belföldön, illetve azoknál a terméktípusoknál, amelyek hazai értékesítése nem érte el a kellő mértéket, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(60)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének előállítására és a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon, vagy a rendelkezésre álló tényeken alapult.
2.2. Az exportár megállapítása
(61)
A felülvizsgálati időszakban az orosz csoport Unióba irányuló exportértékesítése társult vállalkozásán, az RFAI-n keresztül (a kapcsolatban álló importőr) zajlott, amely az Unión belül szabad forgalomba bocsátott termékek tekintetében minden importot érintő feladatot - ezek a kapcsolatban álló importőr feladatai - ellátott.
(62)
Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint azon ár alapján képezték, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és nyereséggel. E célra a tényleges értékesítési, általános és adminisztratív költségek százalékarányát használták, és a keletkezett nyereségre vonatkozó, független importőröktől származó új információk hiányában az eredeti vizsgálatban használt nyereségszázalékot, azaz 6 %-ot számítottak.
(63)
Az orosz csoport úgy érvelt, hogy az RFAI egyazon gazdasági egység részeként kezelendő, mivel ugyanazok a személyek irányítják, és a vállalatok gazdasági egységként működnek. Következésképpen az exportár meghatározásakor semmilyen levonásnak nincs helye az RFAI értékesítési, általános és adminisztratív költségei vagy nyeresége tekintetében.
(64)
Az, hogy az orosz csoport és az RFAI közötti társulás gazdasági egységnek minősül-e, a 2. cikk (9) bekezdésének összefüggésében nem játszik szerepet az exportár képzése tekintetében.
(65)
Ezért mivel az orosz csoport exportértékesítése társult vállalkozásán (RFAI) keresztül zajlott, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően ki kellett igazítani az ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség levonásával. A fentiek alapján a Bizottság az érvelést elutasította.
(66)
Az exportáló gyártó szintén a gazdasági egység megléte mellett érvelt, és azt állította, hogy ez ellentmond az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség tekintetében végzett kiigazításnak. Úgy érvelt továbbá, hogy amennyiben a kiigazítások indokoltak is lennének, a képzett exportárnak kizárólag az RFAI importköltségeit kellene tartalmaznia, a gazdasági egység exportjával kapcsolatos értékesítési, általános és adminisztratív költségek figyelembevétele nélkül. Végezetül kijelentette, hogy ebben az esetben nem ért egyet a gazdasági egység meglétét cáfoló megállapítással.
(67)
A gazdasági egység megléte nem játszik szerepet az exportár 2. cikk (9) bekezdése szerinti képzése összefüggésében. Amennyiben teljesülnek az alaprendelet 2. cikkének (1) és (9) bekezdésében rögzített feltételek, az irányítás, illetve integráció mértéke nem játszik szerepet a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazítások jogosságának (8) megítélése tekintetében. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy egyes esetekben exportárat képezzen, és ezt a képzett exportárat bizonyos paraméterek figyelembevételével kiigazítsa, ideértve azokat az eseteket, amikor a felek „üzleti kapcsolatban áll[nak]”. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése egyértelműen fogalmaz, mely szerint „kiigazításokat kell végrehajtani” (utólagos bizottsági kiemelés). A Bizottság meggyőződött róla, hogy az RFAI minden olyan feladatot ellát, amelyet az Unióban egy kapcsolatban álló importőr rendszerint elvégez. Az RFAI jelentős szerepet játszik a csoport nemzetközi tevékenységében (pl. ügyfélszolgálat, a szállítások logisztikája és ütemezése, a beruházási javak és a fő nyersanyagok beszerzése stb.). Ebből adódóan teljesülnek az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítás feltételei, ami alátámasztja az elvégzett kiigazításokat. Így azt a következtetést vonták le, hogy a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése követelményeinek megfelelően végezték.
(68)
Az exportáló gyártó állítása szerint a Nikopolsky/Interpipe (9) ügyben hozott ítéletből következik, hogy amennyiben az exportőr és a vele kapcsolatban álló kereskedő gazdasági egységet alkot, az exportárnak az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerinti kiigazítása nem alkalmazható. Ez az állítás nem megalapozott. A hivatkozott ítélet a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti, névleges jutalékot érintő kiigazításra vonatkozik, melyet a kereskedő akkor kap, ha hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. A jelen esetben az esetjog nem meghatározó, mivel a svájci RFAI vállalat minden olyan feladatot ellát, amelyet egy kapcsolatban álló importőr rendszerint elvégez. A gazdasági egység megléte más hatást gyakorol az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerinti kiigazításokra, mint a rendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti vitatott kiigazításokra. Ezenfelül nem mérlegelhetők az ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség tekintetében végzett kiigazítások. A szóban forgó kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően üzleti kapcsolatban álló felek esetében el kell végezni.
(69)
A kiigazítás hatóköre tekintetében az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség részleges levonására irányuló érvelés nem fogadható el, mivel az exportáló gyártó nem nyújtott be vonatkozó bizonyítékokat. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítások az üzleti kapcsolat jellemezte leggyakoribb esetekben elengedhetetlenek az exportár képzéséhez. A globális értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség részleges kiigazítása esetén a szóban forgó módosítás alapját az exportáló gyártó által a költségekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott bizonyítékoknak kell képezniük, különös tekintettel arra, hogy ezek a költségek az érintett termék importjához nem közvetlenül kapcsolódó tevékenységekhez fűződő, a behozatal és a viszonteladás között felmerült különleges kiadásoknak minősülnek-e.
(70)
Az orosz csoport azt is állította, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdése értelmében az exportárat a dömpingellenes vám levonása nélkül kell kiszámítani, mert a vám megfelelően megjelenik a viszonteladói árakban és az azt követő értékesítési árakban az Unió területén.
(71)
A vizsgálat különösen rávilágított arra, hogy a bejelentett ügyletek 99 %-ában a megfizetett vám nem jelent meg az érintett termék Unióban alkalmazott viszonteladói áraiban. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes vám nem jelent meg megfelelően az orosz csoport viszonteladói áraiban. Emiatt az orosz csoport érvelését nem lehetett elfogadni, és az exportáraknak az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelő képzésekor a dömpingellenes vámok összegét levonták.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(72)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket.
(73)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és hitelköltségeket, valamint a jutalékokat.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(74)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az orosz csoport minden egyes együttműködő exportáló gyártója tekintetében gyártelepi ár alapján, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával.
(75)
Az exportáló gyártó több észrevételt tett a dömpingkülönbözet kiszámítását illetően.
(76)
Először is, a csoport egyik vállalata által a csoport egy másik vállalatától vásárolt kvarcit költségének kiigazítását illetően vitatták a felülvizsgált vételár 5 %-os haszonkulccsal való kiegészítését. Érvelésük szerint a két vállalat ugyanahhoz a gazdasági egységhez tartozik.
(77)
Annak ellenére, hogy a gazdasági egységgel kapcsolatos érvelés nem játszik szerepet a kvarcitköltségek kiigazításának összefüggésében, elfogadott, hogy a kapcsolatban álló felek közötti ügyletek nyereség nélkül is bonyolíthatók. A külső feleknek történt kvarcitértékesítések hiányában nem lehetett a nyereség meglétét alátámasztani. Következésképpen a kiigazított kvarcitköltséghez számolt haszonkulcsot elhagyták, és a dömping megállapítását ennek megfelelően felülvizsgálták.
(78)
A második észrevétel a WTO Vitarendezési Testületének a Norvégiával lazacimport ügyben folytatott vita során megfogalmazott ajánlásai alkalmazására vonatkozott. Az ajánlás értelmében a rendes érték képzésekor abban az esetben is alkalmazandók a szóban forgó ügyletek kapcsán felmerülő értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség, amennyiben egy adott terméktípus hazai értékesítése nem reprezentatív. Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban nem megengedett új módszer alkalmazása, mivel a körülményekben nem következett be ezt indokló jelentős változás.
(79)
A Bizottság az exportáló gyártóval meghallgatás keretében ismertette a lazacimporttal foglalkozó testület módszerét, ám az exportáló gyártó a testület ajánlásait továbbra is az alaprendelet 2. cikke (4) és (6) bekezdése megsértéseként értelmezte. Ezzel szemben a Bizottságnak kötelessége, hogy a WTO-val szemben fennálló kötelezettségei keretében végrehajtsa az ilyen szabályokat. A módszer nem csupán az alaprendelet 5. cikke értelmében indított vizsgálatokra, hanem valamennyi esetre hatással van.
(80)
A harmadik észrevétel értelmében a Bizottság olyan esetekben is kiigazítást végzett, amikor a csoport egyik exportáló gyártójának költségeit egy másik exportáló gyártó egyes értékesítéseivel hasonlították össze.
(81)
A Bizottság ismételten megerősíti, hogy a bevételt a gyártási költségekhez hasonlóan a nyereségesség megállapítása végett fuvarozási, biztosítási és anyagmozgatási költségekkel, a dömpingkülönbözetek megállapítása végett pedig csomagolási költségekkel igazították ki.
(82)
A negyedik észrevétel értelmében az exportáló gyártó megítélése szerint indokolatlan a hatályos dömpingellenes vám exportárból való levonása. Az álláspont alátámasztása érdekében azt állítják, hogy a felülvizsgálati időszak értékesítési exportárai több mint 100 %-kal meghaladták az eredeti vizsgálatban jellemzőket, mely bizonyítja, hogy a dömpingellenes vám megjelent az exportárakban. Ezenfelül egyes importvámokat és dömpingellenes vámokat nem szabadott volna levonni, mert azokat állítólagosan előre megfizették, és egy jövőbeli időszakra vonatkoztak. Végezetül a Japánban felmerülő irodai költségeket, valamint a svájci szövetségi és kantoni szintű jövedelemadókat a Bizottságnak szintén nem kellett volna figyelembe vennie.
(83)
Az exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott bizonyítékok nem meggyőzőek annak alátámasztására, hogy ebben az esetben és e termék vonatkozásában a dömpingellenes vám megfelelően megjelent az exportárban. Az eredeti vizsgálat óta a viszonteladói árak és az előállítási költségek egyaránt jelentősen emelkedtek. Ebből adódóan az exportárak növekedése nem bizonyítja meggyőzően a vám árban való állítólagos megjelenését. A benyújtott bizonyíték elégtelen jellegének szemléltetésére a Bizottság a dömpingellenes vám figyelembevételével összehasonlította a felülvizsgálati időszakban jellemző exportárakat az áruköltségekkel, és az eredmény rámutatott arra, hogy az exportügyletek 99 %-ában az exportár nem kellően magas ahhoz, hogy érzékeltesse a dömpingellenes vámot. Végezetül, a jelentős dömping megállapítását az sem változtatná meg, ha a vámot nem vonják le, és nem érintené a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban levont következtetéseket sem. Ezért nem lenne hatással a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat eredményeit tekintve sem.
(84)
A Bizottság megállapította, hogy az importvámok és dömpingellenes vámok előzetes kifizetése nem lehetséges; az ilyen vámokat a behozatalkor szedik be. Emellett a csoport importját vámraktáron keresztül bonyolította, ami azt jelenti, hogy a vámok a behozatal és az értékesítés tényleges időpontjában váltak esedékessé. Ezenfelül a 2012. december 31-i próbamérleg és az ellenőrzött elszámolások összehasonlítása alapján egyértelműen megállapítást nyert, hogy az auditorok az állítólag előzetesen kifizetett dömpingellenes vámokat ténylegesen kifizetett dömpingellenes vámokká minősítették át, ami az eredménykimutatásban költségként jelentkezett.
(85)
A Japánban felmerülő irodai költségek nem kapcsolódtak az érintett termékhez, így nem befolyásolták a Bizottság által végzett számításokat. Emiatt az érvelést elutasították. Végezetül, az említett svájci adókat csak abban az esetben lehet kizárni, ha azok társasági adóval kapcsolatosak, amit a nyilvánosságra hozatalt követő észrevételek látszólag megerősítenek. A dömpingszámítást ezért ennek figyelembevételével módosították.
(86)
A csoport egyik brit Virgin-szigeteki vállalkozása által a csoport egy másik vállalkozásának nyújtott hitel kiigazított kamatát a Bizottság felülvizsgálta arra az állításra reagálva, hogy az ehhez hasonló kölcsönöket a piacinál kedvezőbb feltételek mellett is bonyolíthatják, és az ügyletnek alapvetően csak abban az esetben van értelme, ha a hitelkamat alacsonyabb a banki kamatnál. A Bizottság megerősíti továbbá, hogy az RFAI haszonkulcsát nem a CIF-ára alapján képezték, hanem a nettó számlaértékre, a vállalat elszámolási valutájában alkalmazták, majd kiegészítettek egyes költségtételekkel.
(87)
A fenti megfontolások figyelembevételével és a kvarcit csoporton belüli értékesítésével, a csoporton belüli hitelezéssel, valamint a svájci szövetségi és kantoni szintű jövedelemadókkal kapcsolatos észrevételek alapján felülvizsgált számításokkal a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet felülvizsgálták és 43 %-ra módosították.
(88)
Emlékeztetni kell arra, hogy a (4) preambulumbekezdésben említett időközi felülvizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy az orosz csoport 2009 októbere és 2010 szeptembere között dömpingelt árakon folytatott importot.
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
(89)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, illetve megismétlődése.
3.1. Oroszország termelési kapacitása
(90)
Oroszország a világ második legnagyobb ferroszilícium-gyártója. A Metal Expert piackutató vállalat szerint Oroszország ferroszilícium-termelési kapacitása hozzávetőlegesen 900 000 tonna. Ez magában foglalja a kemencékben történő előállítást, ami a ferroszilícium mellett egyéb ferroötvözeteket is eredményezhet. A két gyártó (a JSC CHEMK és a Serov Ferroalloy Plant) létesítményei rövid időn belül lehetővé teszik a ferroszilícium gyártásáról egyéb ferroötvözetek előállítására való átállást. A többi orosz gyártó (a Bratsk Ferroalloy Plant, az NLMK és a JSC KF) létesítményei azonban kizárólag ferroszilícium előállítására alkalmasak.
(91)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyetlen együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a rá vonatkozó információkat figyelmen kívül hagyták Oroszország termelési kapacitásának kiszámításakor. Azonban amint arra az (52) preambulumbekezdés is hivatkozik, a felhasznált információk elsődleges forrását a szóban forgó orosz csoport által rendelkezésre bocsátott adatok képezték. A Metal Expert jelentését a többi orosz gyártó termelési kapacitásának megállapításához használták fel. Ez az állítás ezért nem elfogadható.
(92)
Ezenfelül a szóban forgó exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a JSC CHEMK gyártását tévesen mérték fel, és azt állította, hogy jelentős többletköltségek és időveszteség nélkül gyakorlatilag képtelen egyéb ferroötvözetek gyártására átállni. Ezzel szemben a JSC CHEMK telephelyén folytatott helyszíni vizsgálat során bizonyítékokat találtak arra vonatkozóan, hogy a JSC CHEMK kemencéi a fentiekkel ellentétben késedelem nélkül képesek egyéb ferroötvözetek gyártására átállni. Ez az érvelés ezért nem elfogadható.
(93)
A felülvizsgálati időszakban a tényleges termelés a becslések szerint 633 000 tonna körül mozgott (75 % szilíciumot tartalmazó ferroszilícium alapján), melyhez mintegy 267 000 tonna rendelkezésre álló szabad kapacitás társult. Konzervatív megközelítést alkalmazva és figyelembe véve az egyéb ferroötvözetek előállítására fordított termelési kapacitást, a ferroszilícium gyártására fordítható szabad kapacitás legalább 120 000 tonna.
(94)
Az orosz csoport azt állította, hogy az orosz szabad kapacitást tévesen állapították meg, mivel a Bizottság nem vette figyelembe, hogy az orosz csoport termelési kapacitásának 95-100 %-át használta ki. Amint azonban azt a fenti preambulumbekezdés említi, a tényleges szabad kapacitás figyelembevételével konzervatív megközelítést is alkalmaztak. Ez az állítás ezért nem elfogadható.
(95)
A Metal Expert jelentése alapján a számottevő szabad kapacitás magyarázata, hogy 2002 és 2009 között a hazai kereslet jelentősen, 50 %-kal visszaesett, és ezen a szinten maradt 2012-ig. A termelési kapacitás ezért jelentősen meghaladja a hazai piacon mutatkozó keresletet. Az orosz gyártók ebből adódóan az exporttól függenek.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(96)
A jelenleg hatályos intézkedések ellenére az uniós piac továbbra is vonzerőt jelent az orosz export számára. A felülvizsgálati időszakban megfigyelt importszint rámutatott, hogy az Oroszországból származó importot bizonyos mértékben befolyásolják a kivetett dömpingellenes vámok, ám mindezek ellenére jelenléte a felülvizsgálati időszakban továbbra is határozott volt.
(97)
Az egyik fél azt állította, hogy az európai uniós ferroszilícium-piac az orosz csoporthoz hasonló nemzetközi beszállítók számára nem vonzó, és összességében az import jelentős visszaesése figyelhető meg, ami 2012-ben tovább folytatódott. Az állítás értelmében a tendencia a jövőben sem változik. Az Eurostat kereskedelmi adatainak vizsgálata az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban rámutatott, hogy az Oroszországból származó behozatal 2010 és 2012 között meglehetősen stabilnak mutatkozott.
(98)
Emellett az érintett termék európai uniós exportárait a ferroszilíciumért harmadik országok piacain felszámított árakkal összehasonlítva kitűnik, hogy az orosz csoport Unióban alkalmazott árai a célországtól függően magasabbak.
(99)
Ezért azt az állítást, miszerint az uniós piac nem vonzó az orosz gyártók számára, el kell utasítani.
(100)
Az egyik fél azt állította, hogy az orosz piac a közeljövőben megvalósuló számos projektnek - így a 2014-es téli olimpiának - köszönhetően egyre vonzóbb, ami várhatóan fellendíti az acél iránti hazai keresletet, és ezáltal növeli a ferroszilícium hazai felhasználását. Ugyanakkor hangsúlyozandó, hogy az említett fél nem bocsátott rendelkezésre releváns adatokat vagy becsléseket arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó projektek milyen hatást gyakorolnak a ferroszilícium hazai felhasználására. Azonban ha a helyzet a fentiek szerint alakulna, a hatásnak már 2012-2013-ban érződnie kellett volna. Ezzel szemben a rendelkezésre álló adatok alapján a hazai felhasználás stabilnak mutatkozott. Végezetül, e projektek jellegükből adódóan korlátozott vagy átmeneti hatást fejtenének ki. Ezt az állítást ezért figyelmen kívül kell hagyni. Az egyik fél azt állította, hogy az orosz kihasználatlan kapacitást javarészt felveszi az ázsiai piacokra és az USA-ba irányuló export. A felülvizsgálati időszakban az orosz gyártók termelésük több mint 73 %-át ténylegesen világszerte exportálták. Ugyanakkor a (93) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően Oroszország a csökkenő hazai felhasználás következtében továbbra is jelentős kihasználatlan termelési kapacitással bír, ami arra enged következtetni, hogy a hazai értékesítés csökkenésének kompenzációja, valamint a felesleges termelési kapacitás felvétele érdekében erős az alternatív piacok iránti igény.
(101)
A (44) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az ázsiai piacokon fokozott verseny várható a Malajziában épített új létesítményeknek köszönhetően, melyek 2014-ben kezdik meg a termelést hozzávetőlegesen 420 000 tonnával. A helyzetből adódóan az orosz export nehezebben jut az ázsiai piacra.
(102)
A (45) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően a malajziai termelést 370 000 tonnára módosították.
(103)
Ezenfelül egyik legfőbb exportpiacukon, az USA-ban, az orosz exportőröket dömpingellenes vizsgálat alá vonták, és a vizsgálati kérelem szerint várhatóan jelentős dömpingkülönbözet állapítható meg.
(104)
Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy az orosz exportáló gyártók nagyban függenek a harmadik országok piacaira irányuló exporttól, ám ezeken fokozott verseny várható. Ebből adódóan az uniós piac még vonzóbbá válik számukra.
4. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(105)
A fenti megállapítások alapján az a következtetés vonható le, hogy az Oroszországból származó behozatal továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping folytatódásának igen nagy a valószínűsége. Oroszország jelenlegi és jövőbeni potenciális szabad kapacitására, az uniós piac világviszonylatban meghatározó méretére, továbbá a délkelet-ázsiai piac várható kapacitásbővítésére való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén az orosz exportőrök valószínűleg tovább növelnék dömpingelt árakon folytatott, az Unióba irányuló exportjukat.
5. Következtetés
(106)
A fenti megfontolások fényében levonható a következtetés, hogy ha a meglévő intézkedések hatályukat vesztik, jelentős és reális annak a kockázata, hogy a Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium dömpingje folytatódik.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(107)
A felülvizsgálati időszakban a hasonló termék előállításával hét ismert uniós gyártó foglalkozott. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(108)
A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint hat unós gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat. A szóban forgó vállalatok a teljes uniós gyártás mintegy 90 %-át képviselik, helyzetük a megítélés szerint az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós felhasználás
(109)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat független és kapcsolatban álló feleknek az uniós piacon történő értékesítésének mennyisége, a nem együttműködő gyártóra vonatkozó becslés (a felülvizsgálati kérelem alapján) és a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok alapján állapították meg.
(110)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 40 %-kal nőtt. Ugyanakkor lényeges szempont, hogy a figyelembe vett időszak első éve (2009) a gazdasági válság negatív hatásai miatt rendkívül kedvezőtlennek bizonyult. A 2009-et követően jellemző részleges helyreállás ellenére a felhasználás továbbra sem érte el az eredeti vizsgálatban rögzített szinteket; akkor a felhasználás minden évben meghaladta a 850 ezer tonnát.
1. táblázat
Felhasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem, Eurostat.
2. Az érintett országokból érkező behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(111)
A Kínából és Oroszországból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték. Tekintettel arra, hogy a Kínából érkező importmennyiség igen csekély, az érintett országokból származó behozatalt nem összevonva értékelték.
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(112)
A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló dömpingelt import mennyisége és piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Kína
Importált mennyiség (tonna)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Piaci részesedés (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Oroszország
Importált mennyiség (tonna)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Piaci részesedés (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
Az érintett országok összesen
Importált mennyiség (tonna)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Piaci részesedés (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Forrás: Eurostat.
(113)
Az érintett országokból érkező import mennyisége jelentős, 48 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A behozatal piaci részesedése a 2009. évi 15,2 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,7 %-ra csökkent. E tendencia azt eredményezte, hogy a kínai export szinte teljesen eltűnt az uniós piacról. Az orosz exportáló gyártók mindemellett továbbra is jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek, és Oroszország az Unió negyedik legnagyobb importőre.
b) Importárak és áralákínálás
(114)
Az alábbi táblázat mutatja a dömpingelt behozatal átlagárát. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import átlagára 38 %-kal csökkent. Az Oroszországból származó import átlagára 31 %-kal nőtt ugyanebben az időszakban, ám mindvégig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradt.
3. táblázat
A dömpingelt behozatal átlagára
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Kína
Átlagár (EUR/tonna)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Oroszország
Átlagár (EUR/tonna)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
Az érintett országok összesen
Átlagár (EUR/tonna)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Forrás: Eurostat.
(115)
A felülvizsgálati időszakra jellemző alákínálás mértékének megállapítása céljából az együttműködő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő orosz gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített dömpingelt behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(116)
Mivel a felülvizsgálatban egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt, a kínai export áralákínálása mértékének megállapítása céljából az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a kínai behozatal Eurostat által rendelkezésre bocsátott exportárainak átlagával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(117)
Az összehasonlítás - az együttműködő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban Oroszország tekintetében 6-39 %-os, Kína tekintetében 46 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az Unió piacán.
3. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
(118)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló import mennyisége 33 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, követve a felhasználásra jellemző növekvő tendenciát. A harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, és az uniós felhasználás körülbelül 70 %-át tette ki; majd a felülvizsgálati időszakban enyhe csökkenés volt tapasztalható. A behozatal földrajzi eloszlása azonban változékonyabb képet mutatott; a Brazíliából és Norvégiából érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése érezhetően megnőtt, ezek az országok vélhetőleg a növekvő felhasználás jelentette előnnyel éltek.
(119)
A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszakban 22 %-kal nőttek, és messze meghaladják a Kínából és Oroszországból származó import árszintjét.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(120)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(121)
A kárelemzés céljából az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét olyan mutatók alapján értékelték, mint termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a múltbeli dömpinget követő helyreállás, átlagos egységárak, egységnyi költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek.
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(122)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2011 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 178 %-kal nőtt. Ezt követően, a felülvizsgálati időszakban a termelés stabilnak mutatkozott. Emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszak első éve a gazdasági válság miatt kivételesnek számított, hiszen szokatlanul alacsony termelési szint jellemezte. A 2009-et követő jelentős helyreállás ellenére emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat termelése továbbra sem érte el az eredeti vizsgálat kezdetekor (2003) jellemző szintet, amikor a termelés a jelentések tanúsága szerint meghaladta a 270 ezer tonnát.
5. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(123)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás viszonylag stabilnak bizonyult, noha a felülvizsgálati időszakban némileg emelkedett. A termelés 2009 és 2011 közötti számottevő növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 179 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a kapacitáskihasználás csökkenésével a felülvizsgálati időszakban megváltozott. A kedvezőtlen változást azonban nem a tényleges termelésben bekövetkezett csökkenés, hanem maga a kapacitás növekedése idézte elő.
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Kapacitáskihasználás (%)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
b) Értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés
(124)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítésének volumene (az Unióban független és kapcsolatban álló feleknek történt értékesítések alapján megállapítva) a 2009 és 2011 közötti, felhasználásra jellemző tendenciák szerint alakult. A felülvizsgálati időszakban megfigyelhető hirtelen emelkedés annak tudható be, hogy az uniós gazdasági ágazat az Unióban a kapcsolatban álló vásárlók helyett a független vevőket részesítette előnyben, melyre ebben az évben derült fény. Mindez az egyik uniós gyártói csoport vállalati struktúrájában bekövetkezett változásokra vezethető vissza.
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítései
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(125)
Mivel az uniós piaci értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a kezdeti 2010-es ugrásszerű növekedést követően a figyelembe vett időszak alatt enyhe növekvő tendencia mellett viszonylag változatlan maradt.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(126)
A (111) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós felhasználás 2009 és a felülvizsgálati időszak között 40 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat a növekedést hasznára tudta fordítani; ugyanebben az időszakban értékesítési volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt.
c) Foglalkoztatás és termelékenység
(127)
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazatot jellemző foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban mintegy 50 %-kal nőtt. A foglalkoztatottak számának növekedését ugyanakkor a termelékenység termelés (tonna)/foglalkoztatott/év szerint mért még nagyobb mértékű növekedése kísérte, mely ugyanebben az időszakban elérte a 86 %-ot.
9. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
d) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(128)
A (37) és (87) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az érintett országokból származó import dömpingkülönbözete továbbra is magas. A kármutatók elemzése bebizonyította, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni. Ez a helyreállás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban egyes kármutatók - például a nyereségességre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutatók - romlását figyelték meg az uniós piacon. Ezenfelül megjegyzendő, hogy a kedvező fejlemények a jelenlegi dömpingellenes védintézkedések mellett zajlanak. Az intézkedések hatályvesztése esetén a tényleges dömpingkülönbözetek jelentős hatással lennének az uniós gazdasági ágazatra.
e) Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költség
(129)
Az együttműködő uniós gyártók független vevők esetében az Unióban alkalmazott átlagos értékesítési árai 2009 és 2011 között 25 %-kal nőttek, melyet a felülvizsgálati időszakban ismét csökkenés követett. Az áringadozások általánosságban az alapanyag- és energiaköltségek ugyanezen időszakban bekövetkezett változásait tükrözik. Hasonló tendencia - azaz 2009 és 2011 között növekedés, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenés - figyelhető meg a harmadik országokból származó, az uniós piac nagyobb hányadán jelen lévő behozatal értékesítési árai tekintetében.
10. táblázat
Értékesítési árak és költségek
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Forrás: kitöltött kérdőívek.
f) Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(130)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:
11. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
2,3
27,0
18,3
7,4
Pénzforgalom (EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Beruházások (EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Beruházások megtérülése (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(131)
Az együttműködő uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék független vevőknek az Unióban történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. 2009-ben igen alacsony haszonkulcsot alkalmaztak, ami egyes uniós gyártók esetében negatív volt, ugyanakkor 2010-ben a felhasználás és az értékesítés növekedésével párhuzamosan kedvezőbb tendencia mutatkozott. Mindemellett meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszakban a haszonkulcs annak ellenére nőtt, hogy az unós gazdasági ágazat együttműködő gyártóinak értékesítési mennyisége (a vállalati struktúrában bekövetkezett változásokat is figyelembe véve) nem változott. E tényezők aggodalomra adnak okot az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott haszonkulcsok jövőbeli alakulását illetően.
(132)
A műveletek alapján kiszámított pénzforgalom - azaz az ágazat azon képessége, hogy maga finanszírozza tevékenységeit - a figyelembe vett időszak egészében pozitív volt. Ugyanakkor ez a mutató kizárólag 2010-ben javult; az ezt követő két évben számottevően romlott. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a pénzforgalom romlása komolyabban érintette a kisebb uniós gyártókat. Kétséges, hogy az uniós gazdasági ágazat a jelenlegi gazdasági körülmények között képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.
(133)
A figyelembe vett időszakban a nyereségesség és a pénzforgalom alakulása hatással volt az együttműködő uniós gyártók saját tevékenységeikbe történő beruházási képességére. Ennek eredményeképpen a beruházások szintje a figyelembe vett időszakban továbbra is viszonylag magas és stabil. A beruházások megtérülése - a befektetés nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal kifejezve - csak 2009 után lett pozitív. Mindazonáltal a nyereségesség és a pénzforgalom tendenciáit követve ez a mutató is 2010-ben érte el a csúcspontot, majd 2011-2012-ben folyamatos csökkenést mutatott.
(134)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az együttműködő uniós gyártók a figyelembe vett időszak túlnyomó részében megfigyelhető stabil pénzügyi teljesítményének ellenére az időszak végére romlás következett be, mely különösen jellemző volt a felülvizsgálati időszakban. Amit azt a 11. táblázat is szemlélteti, az uniós értékesítések nyereségessége jelentősen visszaesett, és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma elmaradt a beruházások értékétől, ami azt jelzi, hogy a gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszakban ismételten külső finanszírozáshoz kellett folyamodnia.
(135)
Ezzel párhuzamosan jelentkeztek a tőkebevonási képességgel kapcsolatos aggodalmak. Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, ez a tényező képezheti az uniós gazdasági ágazat instabilitásának kritikus elemét. A jelenlegi gazdasági helyzetben az uniós gazdasági ágazat vélhetőleg nehezen találna pénzügyi lehetőségeket arra, hogy felvegye a versenyt az érintett országokból érkező dömpingelt import ismételt megjelenésével szemben, és rövid idő alatt ismételten súlyos kár érhetné. Az uniós gazdasági ágazathoz tartozó kkv-k esetében fokozottan jelentkeznek ezek az aggodalmak.
g) Készletek
(136)
Noha az együttműködő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között 32 %-kal emelkedett, a termelés szintjéhez képest arányaiban csökkent, és a gyártók megítélése szerint nem tekinthető szokatlanul magasnak.
12. táblázat
Zárókészletek
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek (tonna)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Forrás: kitöltött kérdőívek.
h) Munkaerőköltségek
(137)
Míg a figyelembe vett időszakban az együttműködő uniós gyártók által foglalkoztatottak száma közel 50 %-kal emelkedett, átlagos béreik az időszakban nem változtak.
13. táblázat
Munkaerőköltségek
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
(EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Forrás: kitöltött kérdőívek.
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(138)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy az érintett országokból származó olcsó dömpingelt termékek importja az eredeti intézkedések 2008-ban történt bevezetését követően csökkent az uniós piacon. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javulását.
(139)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Ezzel szemben a felhasználás visszaesése és egyes pénzügyi mutatók - köztük a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése - felülvizsgálati időszakban bekövetkezett romlása alapján az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(140)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a Kínából és Oroszországból származó behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén mennyire valószínű a kár megismétlődése.
(141)
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a szabad kapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint az érintett országok árpolitikájára összpontosított.
2. Az uniós felhasználás
(142)
Az érintett termék Unión belüli felhasználása a felülvizsgálati időszakban az előző évhez képest 10 %-kal csökkent. A 2007-ben jellemző, válságot megelőző szinttel összehasonlítva mindez már több mint 25 %-os visszaesést jelez. Az érintett termék felhasználásában bekövetkezett visszaesés az uniós acéltermelés csökkenésének tudható be, a következő években pedig további csökkenés várható. A helyzet kihívást fog jelenteni a fokozott versenyhelyzetben lévő uniós gazdasági ágazat számára. A megítélések szerint ezért a Kínából és Oroszországból származó olcsó dömpingelt import jelenléte nem kívánatos, mivel a piaci árakra nyomást gyakorolna, torzítaná a versenyt és következésképpen jelentős kárt okozna az uniós gyártóknak.
3. Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje, valamint az érintett országok árpolitikája
a) Kína
(143)
Meg kell jegyezni, hogy Kínában az érintett termék teljes termelési kapacitása a becslések szerint 10-11 millió tonna, ami meghaladja a ferroszilícium világszintű felhasználását. Emellett a kapacitáskihasználás összességében mintegy 50 %-ra rúg.
(144)
A figyelembe vett időszakban a ferroszilícium Kínából származó globális exportja 0,8 millió tonnával viszonylag stabil volt. Ez az exportszint elsősorban a (41) preambulumbekezdésben ismertetett exportkorlátozásoknak tudható be. Az Uniónak azonban nem áll módjában e mechanizmusokat befolyásolni, és a kínai kormány bármikor feloldhatja az említett exportkorlátozásokat, ami komoly kockázatot jelent, mivel az érintett termék Kínából származó exportja eláraszthatja az uniós piacot.
(145)
Az exportkorlátozások változatlan fenntartása esetén is hangsúlyozandó, hogy a Kínából származó globális export jelenlegi mennyisége meghaladja a teljes uniós felhasználást.
(146)
Ésszerű következtetés, hogy az uniós piac (40)-(49) preambulumbekezdésben részletezett vonzerejéből adódóan az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenlegi kínai exportnak legalább egy része átirányulna az uniós piacra, különösen akkor, ha a hagyományos ázsiai piacokon fokozott versenyhelyzet alakul ki a (44) preambulumbekezdésben kifejtett, Malajziában kialakított további termelési kapacitásnak köszönhetően.
(147)
A dömpingellenes vámok hatályvesztése és a kiélezett ázsiai versenyhelyzet együttesen bizonyosan vonzóvá teszik az uniós piacot a kínai exportőrök számára. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések bevezetése előtt az uniós piacon Kína volt a legjelentősebb importőr.
(148)
Végezetül a kínai exportárak jelenlegi szintje, a megállapított dömpingkülönbözet mértéke és a jelentős áralákínálás megléte megerősítik, hogy a dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai export jelentette tisztességtelen verseny ismét megindul, jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak.
b) Oroszország
(149)
A felülvizsgálat során megállapították, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék orosz gyártása 633 ezer tonnát tett ki, míg a becslések szerint a termelési kapacitás hozzávetőleg 900 ezer tonna. Ez 267 ezer tonna szabad kapacitást jelent, ami az uniós kereslet egyharmadának felel meg.
(150)
Az érintett termék Oroszországból származó exportja tekintetében meg kell jegyezni, hogy Oroszország jelenleg termelésének 73 %-át exportálja. Az Unió mellett az USA, Japán és Dél-Korea számítanak hagyományos piacainak. Tekintettel az ázsiai piacokat jellemző, a (44) preambulumbekezdésben kifejtett fokozott versenyre, igen nagy a valószínűsége, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén e kereskedelmi forgalom java része átirányul az Unió felé. Ez a hatás tovább fokozódhat, amennyiben az USA által az orosz importtal szemben jelenleg folytatott dömpingellenes vizsgálat (a 2013 júliusában indított vizsgálat eredményeként) intézkedések bevezetését eredményezi.
(151)
Ezzel kapcsolatban az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy az Egyesült Államokban nem valószínű az Oroszországból származó ferroszilíciummal szembeni vámok bevezetése. Az állítás alátámasztása végett a folyamatban lévő vizsgálat egyes nem hivatalos megállapításait bocsátották rendelkezésre. Ugyanakkor a gyártó nem nyújtott be olyan dokumentumokat, melyek igazolják állításait, és tekintettel arra, hogy az egyesült államokbeli dömpingellenes vizsgálat még folyamatban van, az intézkedések elrendelése nem zárható ki.
(152)
A dömpingellenes vámok hatályvesztése és a főbb exportpiacokon felmerülő kiélezett versenyhelyzet együttesen vonzó célponttá teszik az uniós piacot az orosz exportőrök számára. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések bevezetése előtt Oroszország az uniós piac egyik legjelentősebb importőre volt, és az öt éve bevezetett intézkedések ellenére továbbra is jelen van.
(153)
Végezetül hangsúlyozandó, hogy a mennyiség szempontjából Oroszország jelentette kockázatot exportpiacain alkalmazott árpolitikája tovább fokozza. Az eredeti vizsgálat és a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat egyaránt rámutattak, hogy az orosz dömpinggyakorlat valószínűleg strukturális: az exportár szisztematikusan elmarad az orosz hazai piacon alkalmazott áraktól. Ezenfelül a jelenlegi vizsgálat megerősíti, hogy az orosz importárak továbbra is az uniós gyártók értékesítési árai alá kínálnak.
4. Következtetés
(154)
A vizsgálat megállapításai fényében - tehát az érintett országokban rendelkezésre álló szabad kapacitás, a továbbra is fennálló dömping, a kínai és orosz exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés uniós piac vonzerejét fokozó, korlátozott lehetősége alapján - a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható dömpingelt árú kínai és orosz behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné.
(155)
Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós gazdasági ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az érintett országokból az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős mennyiségű behozatalnak, ami feltehetően aláásná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető dömpingelt behozatal nyomást gyakorolhatna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat veszíthetne piaci részesedéséből, ami hátrányosan érintené az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan pénzügyi teljesítményét.
(156)
E tekintetben észrevétel érkezett az egyik orosz exportáló gyártótól, aki azzal érvelt, hogy a kár megismétlődése nem alapozható a megismétlődő kár valószínűségével szemben annak puszta lehetőségére. Ám a vizsgálat több ténybeli elemre is rámutatott, köztük arra, hogy az orosz gyártók dömpinggyakorlata nem szűnt meg, illetve hogy Oroszországban szabad kapacitás áll rendelkezésre. Emellett tény, hogy az uniós felhasználás a felülvizsgálati időszakban nem érte el az eredeti vizsgálat alatt jellemző szintet. Végezetül, globális szinten a termék fokozott termelése várható, különösen az ázsiai piacon. E tényezők összessége meggyőző bizonyossággal szolgál, hogy a rendelkezésre álló tények alapján - amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik - az uniós gazdasági ágazatot a dömpingelt importból adódóan ismételten kár érné.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(157)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(158)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(159)
A (154) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára előnyös lenne az intézkedések fenntartása, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel okkal feltételezhető a dömpingelt árú és jelentős mennyiségű kínai és orosz behozatal uniós piacra történő átirányítása, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. A felhasználók érdeke
(160)
A jelenlegi felülvizsgálatban tíz uniós felhasználó (öntödék és acélgyártók) működött együtt a Bizottsággal. Négy válasz általános észrevételeket tartalmazott, mindössze hat kérdőívre érkeztek teljes körű válaszok. A beérkezett adatok alapján megállapították, hogy az érintett termék költsége a felhasználók termelési költségeire hozzávetőlegesen 1 %-os hatással bír, és egyik együttműködő felhasználó esetében sem éri el a 2 %-ot. Így annak ellenére, hogy egyes felhasználók 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban veszteségesek voltak, a veszteség nem tulajdonítható a ferroszilícium-behozatalra érvényben lévő dömpingellenes vámoknak.
(161)
Figyelembe kell venni, hogy az eredeti vizsgálatban Kína és Oroszország uniós piaci részesedése körülbelül 40 %-ot tett ki, e két ország esetében az alkalmazott vámok 15,6 % és 31,2 % között mozognak. Ebből adódóan a vámok hatályvesztésének potenciális költségcsökkentő hatása átlagban legfeljebb 0,1 %-ra becsülhető (az intézkedések alá vont országok 40 %-os piaci részesedése, valamint 20 %-os átlagos értékvám alapján kalkulálva). Ebből adódóan valószínűtlen, hogy a vámok hatályvesztése befolyásolná a figyelembe vett időszak utolsó két évében veszteségeket szenvedett felhasználók tevékenységének nyereségességét. Ezenfelül a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak.
4. Az importőrök érdeke
(162)
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Az érintett termék egyetlen importőre sem töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi kérdőívet. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével.
5. Következtetés
(163)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(164)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(165)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 172/2008/EK tanácsi rendelettel a Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(166)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(167)
Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
1. A Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt ferroszilícium behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki.
2. Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel (%)
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Minden más vállalat
31,2
A999
Oroszország
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Minden más vállalat
22,7
A999
3. A (2) bekezdésben említett vállalatok tekintetében megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 8-án.