РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 февруари 2014 година
за предоставяне на поисканата от Ирландия дерогация съгласно Директива 91/676/ЕИО на Съвета относно опазването на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2014) 1194)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/112/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество следва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, определени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано въз основа на обективни критерии, като дълги вегетационни периоди и култури с високо поемане на азот.
(2)
На 22 октомври 2007 г. Комисията прие Решение 2007/697/ЕО за предоставяне на поисканата от Ирландия дерогация по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), с което се разрешава прилагането на естествен тор до 250 kg азот на хектар годишно при определени условия във ферми с минимум 80 % пасища, в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2006 (Нормативен инструмент № 378 от 2006 г.), с дата на изтичане на действието на 17 юли 2010 г.
(3)
На 24 февруари 2011 г. Комисията прие Решение 2011/127/ЕС (3), което изменя Решение 2007/697/ЕО и удължава срока на дерогацията до 31 декември 2013 г., в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2010 (Нормативен инструмент № 610 от 2010 г.).
(4)
Дерогацията, предоставена с Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, обхващаше 5 093 ферми през 2012 г., което съответства на около 3,34 % от общия брой стопанства с животни на пасищно отглеждане, 11,44 % от общия брой глави добитък и 5,19 % от общата нетна селскостопанска площ.
(5)
На 4 октомври 2013 г. Ирландия внесе в Комисията искане за удължаване на дерогацията от точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Ирландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г. показва, че в Ирландия по отношение на подземните води, всички мониторингови станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 87 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. По отношение на повърхностните води, всички мониторингови станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 99 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l.
(8)
Броят на селскостопанските животни и използването на химически торове са спаднали през последните години. Броят на едрия рогат добитък, на прасетата и на овцете е намалял съответно с 4 %, 11 % и 22 % от периода 2004-2007 г. до периода 2008-2011 г. Средното натоварване с азот от оборски тор в периода 2008-2011 г. е било 105 kg/ha - спад с 8 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното натоварване с фосфор в периода 2008-2011 г. е било 15 kg/ha - спад с 6 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на химичен азотен тор е намаляло с 6 % през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на химичен фосфорен тор е намаляло с 31 % през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г.
(9)
В Ирландия 93 % от селскостопанските земи се използват като пасища. Като цяло в пасищните ферми 47 % от площите се обработват екстензивно и поради това имат относително ниска гъстота на животните и ниско използване на торове, 32 % се обработват по агро-екологични програми и само 5,2 % се обработват интензивно. За орна земя се използват 7 %. Средното използване на химически торове върху пасища възлиза на 81 kg/ha азот и 7 kg/ha фосфор.
(10)
Климатът в Ирландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през годината и със сравнително малки температурни разлики, което позволява вегетационният период на тревата да продължава от 330 дни в югозападните райони до около 250 дни в североизточните.
(11)
Комисията, след като разгледа искането на Ирландия, взе предвид ирландската програма за действие и в светлината на придобития опит от дерогацията, предвидена в Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, счита, че количеството оборски тор, предложено от Ирландия, съответстващо на 250 kg азот на хектар годишно, няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че бъдат спазени някои строги условия.
(12)
Подкрепящата информация, предоставена от Ирландия, показва, че предлаганото количество от 250 kg азот на хектар годишно във фермите с най-малко 80 % пасища е оправдано въз основа на обективни критерии, като високо нетно количество на валежите, дълги вегетационни периоди и високи добиви на трева с високо поемане на азот.
(13)
Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, изтича на 31 декември 2013 г. С цел да се осигури възможност засегнатите фермери да продължат да се ползват от дерогацията, е целесъобразно да се приеме настоящото решение.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Ирландия с писмо от 4 октомври 2013 г. с цел да се разреши прилагането на по-голямо количество оборски тор от предвиденото в точка 2, втора алинея, първо изречение и в точка 2, буква а) от приложение III към Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„пасищни ферми“ означава стопанства, в които 80 % или повече от земеделската земя, налична за прилагането на оборски тор, е заета с трева;
б)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, сърни, кози и коне;
в)
„трева“ означава постоянно или временно тревно пасище (под временно се разбира по-малко от четири години);
г)
„парцел“ означава отделен участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките на торене.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните ферми и подлежи на условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Ежегодно кандидатстване и поемане на ангажимент
1. Всяка година фермерите, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Прилагане на оборски тор и други торове
1. Количеството естествен тор от пасящ добитък, което ежегодно се прилага върху земята в пасищните ферми, включително и от страна на самите животни, не може да надхвърля количеството естествен тор, което съдържа 250 kg азот на хектар, при спазване на условията, определени в параграфи 2-7.
2. Общото влагане на азот не трябва да надвишава предвидимата потребност от хранителни вещества на съответната култура, трябва да отчита постъплението от почвата и не трябва да надхвърля максималната норма за наторяване, приложима за фермата, която е установена в програмата за действие за нитратите. Общото прилагане на азот се диференцира въз основа на гъстотата на животните и производителността на пасището.
3. За всяка ферма трябва да се води план за наторяването, в който се описва редуването на културите върху земеделската земя и планираното прилагане на оборски тор и други торове. Той трябва да бъде на разположение във фермата за всяка календарна година преди 1 март. Планът за наторяването съдържа най-малко следното:
а)
плана за редуването на културите, който трябва да посочва площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
б)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на оборския тор, включително наличните обеми за съхранение на оборски тор;
в)
изчисление на произведените във фермата азот и фосфор в оборския тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на оборския тор, изнесен извън фермата или внесен в нея;
д)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
е)
резултати от анализите на почвата, свързани със съдържанието на азот и фосфор, ако има такива;
ж)
видът на тора, които ще се използва;
з)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от оборски тор за всеки парцел;
и)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове за всеки парцел.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на каквито и да било промени в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
4. Всеки фермер води отчет за наторяването, включително информация, свързана с управлението на вложените количества азот и фосфор и на замърсените води.
Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
5. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, фермерът приема, че заявлението, посочено в член 4, параграф 1, планът за наторяването и отчетите за наторяването могат да бъдат обект на контрол.
6. Всеки фермер, на когото е предоставена дерогация, периодично извършва анализ на азота и фосфора в почвата за правилно наторяване.
Вземането на проби и анализът трябва да се извършват най-малко веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от фермата по отношение на редуването на културите и почвените характеристики.
Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
Резултатите от анализа на азота и фосфора в почвата са на разположение във фермата, ползваща се от дерогация.
7. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Управление на земята
1. 80 % или повече от площта, налична за прилагането на оборски тор, се култивират с трева.
2. Фермерите, ползващи се от индивидуална дерогация, изпълняват следните мерки:
а)
временните пасища се орат напролет;
б)
на разораните пасища, върху всички видове почва, следват непосредствено насаждения с висока потребност от азот;
в)
в редуването на култури не се включват бобови и други растения, които фиксират атмосферния азот.
3. Параграф 2, буква в) обаче не се отнася за детелината в пасища, в които тя заема под 50 %, нито за другите бобови растения, засети заедно с тревата.
Член 7
Мониторинг
1. Компетентният орган осигурява, че за всеки окръг се изготвят и актуализират ежегодно карти с процента на пасищните ферми, процента на животните и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация, както и карти на местното земеползване.
2. Извършва са мониторинг на почвата, повърхностните води и подземните води, за да се осигурят данни за концентрацията на азот и фосфор в почвените води, за минералния азот в почвения профил и концентрацията на нитрати в подземните и повърхностните води, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава. Мониторингът се извършва на ниво земеделски участък и в селскостопанските водосбори, обект на мониторинг. Мониторинговите пунктове обхващат главните видове почви, нива на интензивност на торенето, практики за наторяване и култури.
3. Засилен мониторинг на водите се извършва в селскостопанските водосбори, разположени в близост до най-уязвимите водни обекти.
4. Във фермите, ползващи се от индивидуални дерогации, се извършват проучвания за местното земеползване, редуването на културите и селскостопанските практики. Събраната информация и данните от анализа на хранителните вещества, посочен в член 5, параграф 6, и от мониторинга, посочен в параграф 2 от настоящия член, се използват за изчисляване въз основа на модел на степента на загубите на нитрати и фосфор от фермите, ползващи се от дерогация.
Член 8
Контрол
1. Компетентните органи осигуряват, че всички заявления за дерогация са обект на административен контрол. Когато при контрола се установи, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. Въвежда се програма за инспекции на място, които се основават на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общия контрол на случаен принцип за прилагането на законодателството, което изпълнява Директива 91/676/ЕИО. Инспекциите на място обхващат най-малко 5 % от фермите, ползващи се от индивидуална дерогация по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение. Когато проверката покаже несъответствие, фермерът се уведомява за това. Тази информация трябва да бъде взета предвид при вземането на решение относно искането за дерогация за следващата година.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 9
Докладване
Всяка година най-късно до месец юни компетентните органи представят доклад, съдържащ следната информация:
а)
карти с процента на фермите, процента на селскостопанските животни и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всеки окръг, както и картите на местното земеползване, посочени в член 7, параграф 1;
б)
резултатите от мониторинга на подземните и повърхностните води по отношение на концентрацията на нитратите, включително информация за тенденциите в качеството на водите както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите, както е посочено в член 7, параграф 2;
в)
резултатите от мониторинга на почвите по отношение на концентрацията на азот и фосфор в почвените води и минералния азот в почвения профил, както при условията на дерогация, така и в отсъствието на такава, както е посочено в член 7, параграф 2;
г)
резюме и оценка на данните, получени от засиления мониторинг на водите, посочен в член 7, параграф 3;
д)
резултатите от проучванията на местното земеползване, редуването на културите, както и селскостопанските практики, както е посочено в член 7, параграф 4;
е)
резултатите от изчисленията въз основа на модел на количеството на загубите на азот и фосфор във фермите, ползващи се от индивидуална дерогация, посочени в член 7, параграф 4;
ж)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на контрола на равнище ферма, както и информация за неизрядните ферми въз основа на резултатите от административния контрол и инспекциите на място, посочени в член 8, параграфи 1 и 2;
з)
сравнителен анализ на контрола на фермите в Ирландия, ползващи се от дерогация, с този на фермите, които не се ползват от дерогация. Информацията включва данни от годишните инспекции, административните проверки, селскостопанските инспекции в контекста на кръстосаното спазване, както и статистика за нарушенията.
Член 10
Прилагане
Настоящото решение се прилага в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Нормативен инструмент № 31 от 2014 г.).
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 11
Адресат на настоящото решение е Ирландия.
Съставено в Брюксел на 27 февруари 2014 година.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. február 27.)
az Írország által kérelmezett eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
(az értesítés a C(2014) 1194. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(2014/112/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdése második albekezdésének első mondatában és a második albekezdés a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok - például a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és nagy nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
A Bizottság 2007. október 22-én elfogadta az Írország által kérelmezett eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről szóló 2007/697/EK határozatot (2), amely a legalább 80 % legelőt magukban foglaló gazdaságokban hektáronként és évente legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó szerves trágya kijuttatását engedélyezte a European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2006 (Statutory instrument No 378 of 2010) szerint végrehajtott ír cselekvési programmal összefüggésben.
(3)
A Bizottság 2011. február 24-én elfogadta a 2007/697/EK határozatot módosító 2011/127/EH határozatot (3), amely a European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2010 (Statutory instrument No 610 of 2010) szerint végrehajtott ír cselekvési programmal összefüggésben alkalmazandó eltérés időtartamát 2013. december 31-ig meghosszabbította.
(4)
A 2011/127/EU határozat útján módosított 2007/697/EK határozattal biztosított eltérés 2012-ben összesen 5 093 gazdaságot érintett; ez a legelő állatállományt tartó gazdaságok mintegy 3,34 %-ának, az összes számosállategység 11,44 %-ának, valamint a teljes nettó mezőgazdasági terület 5,19 %-ának felel meg.
(5)
Írország 2013. október 4-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújítása érdekében.
(6)
Írország a 91/676/EGK irányelv 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ország teljes területére kiterjedő cselekvési programot hajt végre.
(7)
A 2008-2011 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések alapján a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés tanúsága szerint Írországban a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációját tekintve valamennyi megfigyelőállomáson 50 mg/l alatti mértéket mértek, sőt a megfigyelőállomások 87 %-a esetében 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mutattak ki. A felszíni vizek átlagos nitrátkoncentrációja a megfigyelőállomások adatai szerint 50 mg/l alatt marad; az állomások több mint 99 %-án 25 mg/l alatti értéket mutató átlagos nitrátkoncentrációt mértek.
(8)
Az állatállomány száma és a műtrágyahasználat mértéke az utóbbi években csökkent. A szarvasmarha-, sertés- és juhállomány 4 %, 11 %, illetve 22 %-kal csökkent a 2004-2007 és a 2008-2011 közötti időszak között. A szerves trágyából származó átlagos nitrogénkijuttatás 2008-2011 között 105 kg/ha volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva 8 %-os csökkenés. Az átlagos foszforkijuttatás 2008-2011 között 15 kg/ha volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva 6 %-os csökkenés. A felhasznált nitrogéntartalmú műtrágya átlagos mennyisége a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva hektáronként 6 %-kal csökkent 2008-2011 között. A felhasznált nitrogéntartalmú műtrágya átlagos mennyisége a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva hektáronként 6 %-kal csökkent 2008-2011 között.
(9)
Írországban a mezőgazdasági területek 93 %-a legelő. A legelőgazdaságokban a földterület 47 %-át külterjes módon művelik meg, ezért itt viszonylag alacsony a telepítési sűrűség és a műtrágyabevitel; a földterület 32 %-át mezőgazdasági környezetvédelmi programok keretében művelik meg, és csupán 5,2 %-on folytatnak intenzív gazdálkodást. A földterület 7 %-án szántóföldi művelést folytatnak. A legelőkön felhasznált műtrágya átlagos mennyisége hektáronként 81 kg nitrogén és 7 kg foszfor.
(10)
Az éves szinten egyenletesen eloszló csapadékkal és viszonylag csekély hőmérséklet-ingadozással jellemezhető ír éghajlati viszonyok kedveznek a legelők hosszú - délnyugaton évi 330 nap, északkeleten pedig mintegy évi 250 nap időtartamú - vegetációs időszakának.
(11)
Írország kérelmének vizsgálata alapján, az ír cselekvési programot, valamint a 2011/127/EU határozattal módosított 2007/697/EK határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatokat figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az előírt szigorú feltételek teljesülése esetén az Írország által javasolt szervestrágya-mennyiség - amely évenként és hektáronként 250 kg nitrogénnak felel meg - nem fogja hátrányosan érinteni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesülését.
(12)
Az Írország által benyújtott kísérő igazoló dokumentumok szerint javasolt évi 250 kg/ha nitrogénmennyiségnek a legalább 80 % legelőt magukban foglaló gazdaságokban történő alkalmazását olyan objektív kritériumok indokolják, mint a nagy nettó csapadékmennyiség, a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és a nagy nitrogénfelvétellel párosuló magas fűhozam.
(13)
A 2011/127/EU határozattal módosított 2007/697/EK határozat 2013. december 31-én hatályát vesztette. Annak érdekében, hogy az érintett mezőgazdasági termelők továbbra is igénybe vehessék az eltérést, helyénvaló e határozatot elfogadni.
(14)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság az alábbiakban meghatározott feltételekkel engedélyezi az Írország által a 2013. október 4-én kelt levélben kérelmezett eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete (2) bekezdése második albekezdésének első mondatában és a) pontjában előírt mennyiséget meghaladó szerves trágya használatát.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a) „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amelynek trágyázásra alkalmas mezőgazdasági területe legalább 80 %-ban gyepterület;
b) „legelő állatállomány”: szarvasmarhák (a hízóborjak kivételével), juhok, szarvasok, kecskék és lovak;
c) „legelő”: állandó vagy időszakos legelőterület (időszakos: e célra négy évnél rövidebb ideig alkalmazott);
d) „parcella”: különálló, a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületcsoport.
3. cikk
Hatály
E határozat a legelőgazdaságokra a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott feltételek mellett egyedi alapon alkalmazandó.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők évente kérelmet nyújtanak be az illetékes hatóságokhoz.
(2) A kérelmező az (1) bekezdésben előírt, évente benyújtandó kérelem benyújtásakor írásban kötelezettséget vállal az 5. és a 6. cikkben előírt feltételek teljesítésére.
5. cikk
Szerves és egyéb trágyák alkalmazása
(1) A legelőgazdaság területén a földekre a legelő állatállománytól származó szerves trágyával - beleértve az állatok révén odakerülő trágyát is - évente kijuttatott nitrogén mennyisége nem haladhatja meg a hektáronkénti 250 kg-ot, figyelemmel a (2)-(7) bekezdés szerinti feltételekre.
(2) A teljes kijuttatott nitrogénmennyiség nem haladhatja meg az adott növénykultúra várható tápanyagigényét, figyelembe véve a talajból származó utánpótlást is, és nem haladhatja meg a nitrogénnek a gazdaságra alkalmazandó legmagasabb kijuttatási szintjére vonatkozóan a nitrátokkal kapcsolatos cselekvési programban előírt mennyiséget. A teljes nitrogénfelhasználást a telepítési sűrűség és a legelő bősége alapján számítják ki.
(3) Minden gazdaságra vonatkozóan trágyázási tervet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a területen alkalmazott vetésforgót, valamint a szerves és egyéb trágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári év március 1-jére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban. A trágyázási tervnek tartalmaznia kell legalább a következőket:
a)
a vetésforgó terve, amely meghatározza és vázlatos térképen jelzi a legelők, valamint az egyéb növényi kultúrák parcelláinak területét és helyét;
b)
az állatállomány nagysága, az istálló- és a tárolási rendszer leírása, kitérve a szervestrágya-tároló űrtartalmára;
c)
a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;
d)
a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;
e)
a növénykultúrák előre látható nitrogén- és foszforigénye parcellánként;
f)
a talaj nitrogén- és foszfortartalmával kapcsolatos talajvizsgálati eredmények, amennyiben rendelkezésre állnak;
g)
az alkalmazandó trágya jellege;
h)
a szerves trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon;
i)
a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon.
A trágyázási terv és a tényleges gyakorlat közötti összhang biztosítása érdekében a tervet a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül felül kell vizsgálni.
(4) Minden mezőgazdasági termelő trágyázási nyilvántartást vezet, amelyben rögzíti a nitrogén- és foszforkijuttatással, valamint a szennyezett víz kezelésével kapcsolatos adatokat.
Ezt a nyilvántartást minden naptári évre vonatkozóan megküldi az illetékes hatóságnak.
(5) Az eltérés lehetőségével élő valamennyi legelőgazdaság tudomásul veszi, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem, a trágyázási terv, valamint a trágyázási nyilvántartás ellenőrzések tárgyát képezheti.
(6) A megfelelő trágyamennyiség alkalmazása érdekében az eltérés lehetőségével élő mezőgazdasági termelőknek rendszeres időközönként elemezniük kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmát.
Mintavételt és elemzéseket legalább négyévente, a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén kell végezni.
A gazdaság területének minden öt hektárja tekintetében legalább egy elemzésre van szükség.
Az eltérés lehetőségével élő gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel.
(7) A legelőt őszi megművelése előtt nem szabad szerves trágyával trágyázni.
6. cikk
Földgazdálkodás
(1) A gazdaság trágyázásra alkalmas földterületének legalább 80 %-át legelőként kell művelni.
(2) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdálkodók kötelesek:
a)
az ideiglenes legelőket tavasszal felszántani;
b)
bármilyen talajtípusú legelő esetében közvetlenül a felszántást követően magas nitrogénigényű növénykultúrát telepíteni;
c)
gondoskodni arról, hogy a vetésforgó ne tartalmazzon hüvelyeseket vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket.
(3) A (2) bekezdés c) pontja nem vonatkozik azonban a lóherére olyan legelők esetében, amelyek 50 %-nál kevesebb lóherét teremnek, továbbá olyan más hüvelyesekre, amelyek fűvel vannak alávetve.
7. cikk
Megfigyelés
(1) Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden körzet vonatkozásában elkészüljenek és évente frissüljenek a legelőgazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányát, valamint a helyi földhasználatot feltüntető térképek.
(2) A talaj, a felszíni vizek és a felszín alatti vizek megfigyelésével adatokat kell gyűjteni a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, valamint a felszín alatti és felszíni vizek nitrátkoncentrációjáról az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A megfigyelést a mezőgazdasági üzemek és a mezőgazdasági mintavételi területek szintjén kell végrehajtani. A megfigyelési pontokat úgy kell megválasztani, hogy azok leképezzék a jellemző talajtípusokat, az alkalmazás intenzitásának szintjét, a trágyázási gyakorlatokat és a növénykultúrákat.
(3) A leginkább veszélyeztetett víztestek közelében lévő mezőgazdasági mintavételi területeken a vizeket fokozott megfigyelés alatt kell tartani.
(4) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban felméréseket kell végezni a helyi földhasználat, a vetésforgók és a mezőgazdasági gyakorlatok vonatkozásában. Az 5. cikk (6) bekezdésében említett tápanyagelemzésekből, valamint az e cikk (2) bekezdésében említett megfigyelésekből származó adatokat modellalapú számításokhoz lehet használni, amelyek célja, hogy felmérjék a nitrátkimosódás és a foszforveszteség nagyságrendjét az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban.
8. cikk
Ellenőrzések
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak minden, eltérésre vonatkozó kérelem hatósági ellenőrzéséről. Ha az ellenőrzés azt tárja fel, hogy az 5. vagy a 6. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul. A szántóföldi ellenőrzéseknek az e határozat 5. és 6. cikkében meghatározott feltételek szerinti egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 5 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben az ellenőrzés a megfelelés hiányát jelzi, arról a gazdálkodót értesíteni kell. Ezt az információt a következő évben az eltérésre vonatkozó kérelem elbírálásakor figyelembe kell venni.
(3) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérésnek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
9. cikk
Jelentéstétel
Az illetékes hatóságok minden év júniusáig jelentést nyújtanak be az alábbi tartalommal:
a)
minden körzet esetében a gazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos aránya, továbbá a helyi földhasználatot feltüntető térképek, a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően;
b)
a felszín alatti és felszíni vizek megfigyeléséből származó, a nitrátkoncentrációt jelző adatok, beleértve az eltérést alkalmazó és nem alkalmazó területek vízminőségének alakulására, valamint az eltérés vízminőségre gyakorolt hatására vonatkozó információkat, a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
c)
az eltérést alkalmazó, illetve nem alkalmazó területek talajvizének nitrogén- és foszforkoncentrációjára és a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmára vonatkozó talajmegfigyelés eredményei, a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
d)
a 7. cikk (3) bekezdésében említett, a víz fokozott ellenőrzéséből származó adatok összegzése és értékelése;
e)
a helyi földhasználatra, a vetésforgókra és a mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó felmérések eredményei, a 7. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
f)
az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban a nitrátkimosódás és a foszforveszteség nagyságrendjét felmérő modellalapú számítások eredményei, a 7. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
g)
az eltérésre vonatkozó feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok szintjén végzett ellenőrzések és a hatósági és szántóföldi ellenőrzések eredményei, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk alapján, a 8. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően;
h)
az eltérést igénybe vevő és igénybe nem vevő írországi gazdaságokban végzett összehasonlító elemzés. Az információknak tartalmazniuk kell az éves ellenőrzésekre, az igazgatási ellenőrzésekre, valamint a kölcsönös megfeleltetés összefüggésében végzett mezőgazdasági ellenőrzésekre vonatkozó adatokat, valamint a szabályok megszegésére vonatkozó statisztikákat.
10. cikk
Alkalmazás
Ez a határozat a European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Statutory Instrument No. 31 of 2014) szerint végrehajtott ír cselekvési programmal összefüggésben alkalmazandó.
Ez a határozat 2017. december 31-én hatályát veszti.
11. cikk
Ennek a határozatnak Írország a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 27-én.