ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1254/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 юли 2014 година
за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на вентилационните агрегати за жилищни помещения
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно посочването на консумацията на енергия и на други ресурси от продукти, свързани с енергопотреблението, върху етикети и в стандартна информация за продуктите (1), и по-специално член 10 от нея,
като има предвид, че:
(1)
В Директива 2010/30/ЕС има изискване към Комисията да приема делегирани актове относно етикетирането на продукти, свързани с енергопотреблението. Делегираните актове трябва да се приемат, когато продуктите имат значителен потенциал за енергийни спестявания и голямо разнообразие на работните характеристики, въпреки че имат еквивалентни функции, и не се очаква чрез други законодателни актове на Съюза или саморегулиране целите на политиката да се постигнат по-бързо или с по-малко разходи в сравнение със задължителните изисквания.
(2)
Комисията оцени техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационните агрегати за жилищни помещения. Оценката показа, че потребяваната от вентилационните агрегати за жилищни помещения енергия представлява значителна част от общото енергопотребление за битови нужди в Съюза. Вече са постигнати подобрения на енергийната ефективност на тези продукти, но съществуват значителни възможности за по-нататъшно намаляване на тяхното енергопотребление. Оценката потвърди също така големите различия в работните характеристики и установи, че саморегулиране или доброволни споразумения не биха могли да постигнат целите на политиката.
(3)
Малките вентилационни агрегати с входяща електрическа мощност под 30 W на въздушен поток следва да бъдат освободени от обхвата на настоящия регламент. Тези агрегати са проектирани за много различни приложения, предимно за периодично използване и само за допълнителни функции, например в бани. Тяхното включване би представлявало значителна административна тежест от гледна точка на надзора на пазара поради големите обеми на продажбите, като същевременно се допринася само за малък дял от потенциала за енергоспестяване. Като се има предвид обаче, че те предлагат сходни функционални възможности като други вентилационни агрегати, евентуалното им включване следва по подобен начин да бъде разгледано при прегледа на настоящия регламент. Вентилационните агрегати за нежилищни помещения (ВАНЖ) следва да бъдат изключени от етикетирането, тъй като тези продукти се избират от проектанти и архитекти и са в значителна степен независими от потребителското и пазарното поведение. Вентилационните агрегати, специално проектирани да работят изключително при аварийни ситуации или при изключителни или опасни условия, следва също да бъдат изключени, тъй като те се използват рядко и за кратко време. В освобождаванията също се пояснява, че многофункционалните агрегати, които се използват предимно за отопление или климатизация, и кухненските абсорбатори са изключени. Следва да се определят хармонизирани разпоредби по отношение на етикетирането и стандартната информация за продуктите по отношение на специфичното енергопотребление на вентилационните агрегати за жилищни помещения, за да се създадат стимули за производителите да подобряват енергийната ефективност на тези агрегати, да се насърчават крайните потребители да купуват енергийноефективни продукти и да се подпомага функционирането на вътрешния пазар.
(4)
Тъй като нивото на звуковата мощност на вентилационните агрегати за жилищни помещения може да бъде важен фактор за потребителите, информацията за него следва да се постави върху етикета.
(5)
Комбинираното въздействие на настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 1253/2014 (2) се очаква да повиши общите спестявания с 1 300 PJ (45 %) до 4 130 PJ през 2025 г.
(6)
Информацията върху етикета следва да се получава по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските органи за стандартизация в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (3).
(7)
В настоящия регламент следва да се определят изискванията по отношение на еднаквото оформление и съдържание на етикета, техническата документация и фиша. Следва също така да бъдат установени изисквания относно информацията, която трябва да се предоставя във всички случаи на продажба от разстояние, реклами и технически материали с рекламен характер за вентилационни агрегати, тъй като нараства значението на информацията, показвана на крайните потребители чрез интернет,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се установяват изискванията за енергийно етикетиране на вентилационни агрегати за жилищни помещения.
2. Настоящият регламент не се прилага за вентилационни агрегати за жилищни помещения, които са:
а)
еднопосочни (отвеждане или подаване) с входяща електрическа мощност, по-ниска от 30 W;
б)
са специално предназначени за работа в потенциално експлозивна атмосфера, както е определена в Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4);
в)
са специално предназначени за работа при аварийни обстоятелства, за кратки периоди от време и които съответстват на основните изисквания към строежите по отношение на безопасността в случай на пожар, както са определени в Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5);
г)
са специално предназначени за работа:
i)
където работните температури на пренасяния въздух са по-високи от 100 °C;
ii)
където температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, е по-висока от 65 °C;
iii)
там, където температурата на задвижвания въздух или температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, са по-ниски от - 40 °C;
iv)
където захранващото напрежение надвишава 1 000 V АС (променлив ток) или 1 500 V DC (постоянен ток);
v)
в токсични, силно корозионни или огнеопасни среди, или в среди с абразивни вещества;
д)
съдържат топлообменник и термопомпа за оползотворяване на топлината или позволяват пренасяне или извличане на топлина в допълнение към извършваните от системата за оползотворяване на топлината с изключение на пренасянето на топлина за предпазване от замръзване или разскрежаване;
е)
се класифицират като битови абсорбатори, обхванати от Делегиран регламент (ЕС) № 65/2014 на Комисията (6).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„вентилационен агрегат (ВА)“ означава захранвано с електроенергия устройство, оборудвано с поне едно витло, един двигател и корпус и предназначено да заменя използвания въздух с пресен въздух в сграда или част от сграда;
2)
„вентилационен агрегат за жилищни помещения“ (ВАЖ) означава вентилационен агрегат, за който:
а)
максималният дебит не надхвърля 250 m3/h;
б)
максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h и производителят е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилища;
3)
„максимален дебит“ е обявената максимална стойност на обемния дебит на въздушния поток на вентилационния агрегат, който може да се постигне с вградения или отделния доставен заедно с него регулатор при стандартни атмосферни условия (20 °C) и 101 325 Pa, когато агрегатът е монтиран изцяло (например включително почистващите филтри) и в съответствие с инструкциите на производителя, за ВАЖ с въздухопровод максималният дебит се отнася за въздушния поток при 100 Pa разлика на външното статично налягане, а за ВАЖ без въздухопровод - за въздушния поток при най-ниската постижима разлика в пълното налягане по избор от масив от стойности - 10 (минимум) -20-50-100-150-200-250 Рa, в зависимост от това коя от тях е равна или непосредствено под измерената стойност за разликата в налягането);
4)
„еднопосочен вентилационен агрегат“ (ЕВА) означава вентилационен агрегат, който генерира въздушен поток само в една посока - отвътре навън към околната среда (смукателен) или от околната среда към вътрешността (нагнетителен), когато механично генерираният въздушен поток е балансиран чрез механизъм за естествено подаване или отвеждане на въздух;
5)
„двупосочен вентилационен агрегат (ДВА)“ означава вентилационен агрегат, който генерира въздушен поток между околната среда навън и вътрешността на сграда и е оборудван със смукателни и нагнетителни вентилатори;
6)
„еквивалентен модел на вентилационен агрегат“ означава вентилационен агрегат със същите технически характеристики съгласно приложимите изисквания за продуктова информация, но който е пуснат на пазара като различен модел на вентилационен агрегат от същия производител, упълномощен представител или вносител.
Допълнителни определения за целите на приложения II - IX са дадени в приложение I.
Член 3
Отговорности на доставчиците
1. Доставчиците, които пускат вентилационни агрегати за жилищни помещения на пазара, гарантират, че от 1 януари 2016 г. са изпълнени следните изисквания:
а)
всеки вентилационен агрегат за жилищни помещения е придружен от отпечатан етикет, чиито формат и съдържание са определени в приложение III, като етикетът се поставя поне върху опаковката на агрегата. За всеки модел вентилационен агрегат за жилищни помещения на търговците се предоставя електронен етикет, чиито формат и съдържание са определени в приложение III;
б)
предоставя се продуктов фиш съгласно приложение IV. Фишът се поставя поне върху опаковката на агрегата. За всеки модел вентилационен агрегат за жилищни помещения на търговците и на свободно достъпните уебсайтове се предоставя електронен продуктов фиш съгласно приложение IV;
в)
посочената в приложение V техническа документация се предоставя на органите на държавите членки и Комисията при поискване от тяхна страна;
г)
предоставят се инструкции за употреба;
д)
всяка реклама на определен модел вентилационен агрегат за жилищни помещения, в която се оповестява информация за енергийните характеристики или цената, съдържа класа на специфичното енергопотребление на този модел;
е)
във всички рекламни материали с технически характер, които описват специфичните технически параметри на определен модел вентилационен агрегат за жилищни помещения, е посочен класът на специфичното енергопотребление на този модел.
2. От 1 януари 2016 г. върху вентилационните агрегати за жилищни помещения, пуснати на пазара, се поставя етикет във формата, определен в приложение III, точка 1, ако представляват еднопосочни вентилационни агрегати за жилищни помещения, и етикет във формата, определен в приложение III, точка 2, ако представляват двупосочни вентилационни агрегати.
Член 4
Отговорности на търговците
Търговците гарантират, че:
а)
на мястото на продажба всеки вентилационен агрегат за жилищни помещения е с етикета, осигурен от доставчиците в съответствие с член 3, параграф 1, буква а), поставен на външната предна или горна стена на уреда, така че да се вижда ясно;
б)
вентилационните агрегати за жилищни помещения, предлагани за продажба, отдаване под наем или продажба на изплащане по начин, при който от крайния потребител не се очаква да види изложен съответния продукт, се продават с информацията, предоставена от доставчиците в съответствие с приложение VI, освен ако офертата се прави по интернет, в който случай се прилагат разпоредбите на приложение VII;
в)
всяка реклама на определен модел вентилационен агрегат за жилищни помещения, в която се оповестява информация за енергийните характеристики или цената, съдържа позоваване на класа на специфичното енергопотребление на агрегата;
г)
във всички технически материали с рекламен характер, в които се посочват техническите параметри на вентилационен агрегат за жилищни помещения, се включват класът на специфично енергопотребление на модела и инструкциите за употреба, предоставени от доставчика.
Член 5
Измервателни методи
За целите на информацията, която се предоставя съгласно членове 3 и 4, класът на специфично енергопотребление се определя в съответствие с таблицата, която се съдържа в приложение II. Специфичното енергопотребление, годишната консумация на електроенергия, годишните спестявания при отопление, максималният дебит и нивото на звуковата мощност се определят в съответствие с измервателните и изчислителните методи, определени в приложение VIII, въз основа на общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи.
Член 6
Процедура за проверка с цел надзор на пазара
При оценка на съответствието на вентилационния агрегат държавите членки прилагат процедурата, определена в приложение IX.
Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент с оглед на техническия напредък и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2020 г.
При преразглеждането се оценява по-специално евентуалното включване на други вентилационни агрегати, особено агрегати за нежилищни помещения, агрегати с обща входяща електрическа мощност, по-малка от 30 W, и изчисляването на специфичното енергопотребление и класовете за регулирани съобразно нуждите еднопосочни и двупосочни вентилационни агрегати.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 юли 2014 година.
A BIZOTTSÁG 1254/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. július 11.)
a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a lakóépületeket szellőztető berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,
mivel:
(1)
A 2010/30/EU irányelv előírja a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az energiával kapcsolatos termékek címkézésére vonatkozóan. Felhatalmazáson alapuló jogi aktust akkor kell elfogadni, ha az adott termék jelentős energiamegtakarítási potenciállal rendelkezik, az azonos funkciójú termékek teljesítménye között nagy eltérés mutatkozik, és sem más uniós jogszabály, sem önszabályozás útján nem lehet gyorsabban vagy kevesebb költséggel megvalósítani a politikai célkitűzéseket, mint kötelező előírások útján.
(2)
A Bizottság megvizsgálta a lakóépületeket szellőztető berendezések műszaki, környezeti és gazdaságossági jellemzőit. A vizsgálat tanúsága szerint a lakóépületeket szellőztető berendezések az uniós háztartási szektor teljes energiaszükségletének jelentős részét teszik ki. E termékek energiahatékonysága terén máris számottevő javulást sikerült elérni, azonban az ilyen berendezések energiafogyasztása még mindig jelentősen csökkenthető lenne. A vizsgálat során megerősítést nyert az a tény is, hogy a termékek teljesítménye között nagy eltérés mutatkozik, és nincs olyan önszabályozási kezdeményezés és önkéntes megállapodás, amelynek révén teljesülhetnének a szakpolitika célkitűzései.
(3)
A légáramonként 30 W-nál kisebb felvett elektromos teljesítményű, kisméretű szellőztetőberendezéseket nem indokolt e rendelet útján szabályozni. Az említett berendezéseket számos különböző alkalmazásra tervezik, működésük nagyrészt időszakos, és csupán kiegészítő funkciót töltenek be, például fürdőszobák szellőztetését végzik. Amennyiben ezek a szellőztetőberendezések is e rendelet hatálya alá tartoznának, az az értékesített termékek nagy mennyiségére való tekintettel a piacfelügyelet terén jelentős adminisztratív terhekkel járna, ugyanakkor csak kismértékben növelné az energiamegtakarítási lehetőségeket. Mivel azonban az említett berendezések a többi szellőztetőberendezéshez hasonló szerepet töltenek be, ezen rendelet felülvizsgálata során indokolt megvizsgálni, hogy a rendelet hatályát helyénvaló-e rájuk is kiterjeszteni. A nem lakóépületeket szellőztető berendezéseket nem indokolt a címkézés hatálya alá vonni, mivel kiválasztásukat tervezők és építészek végzik, így az jórészt független a fogyasztói és piaci trendektől. Nem indokolt e rendelet útján szabályozni a kifejezetten és kizárólag vészhelyzeti célokra vagy különleges, illetve veszélyes környezetben való működésre tervezett szellőztetőberendezéseket sem, mivel azok használata ritka és rövid időtartamú. A hatály alóli kizárásnak egyértelművé kell tennie, hogy az elsősorban fűtésre vagy hűtésre használt többfunkciós készülékeket és konyhai páraelszívókat szintén ki kell zárni. A lakóépületeket szellőztető berendezések fajlagos energiafogyasztására vonatkozóan harmonizált címkézési és egységes termékinformációs rendelkezéseket indokolt megállapítani annak érdekében, hogy a gyártók ösztönzést kapjanak e termékek energiahatékonyságának fokozására, a végfelhasználók pedig az energiahatékony termékek vásárlására, és javuljon a belső piac működése.
(4)
Mivel a lakóépületeket szellőztető berendezések hangteljesítményszintje fontos lehet a vásárlói döntés szempontjából, indokolt előírni az erre vonatkozó információk címkén való feltüntetését.
(5)
E rendelet, valamint a 1253/2014/EU bizottsági rendelet (2) 2025-ig együttesen előreláthatólag 1 300 PJ-lal (azaz 45 %-kal) 4 130 PJ-ra növeli majd meg az összes energiamegtakarítást.
(6)
A címkén feltüntetendő információkat olyan megbízható, pontos és megismételhető számítási és mérési módszerekkel indokolt meghatározni, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elismert mérési és számítási módszereket, beleértve - amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak - az európai szabványügyi testületek által az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) előírt eljárásokkal elfogadott harmonizált szabványokban foglaltakat is.
(7)
E rendeletben egységes követelményeket kell megállapítani a címkék tartalmára és kivitelére, a műszaki dokumentációra és a termékismertető adatlapra vonatkozóan. Mivel a termékekre vonatkozó információknak a végfelhasználók számára az interneten való közzététele egyre fontosabbá válik, e rendeletnek ezenkívül meg kell határoznia azokra az információkra vonatkozó követelményeket, amelyeket a szellőztetőberendezések bármely formában történő távértékesítése során, valamint bármely hirdetésében és műszaki promóciós anyagában közölni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
(1) E rendelet a lakóépületeket szellőztető berendezések energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó követelményeket állapít meg.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
azon egyirányú (elszívó vagy befúvó) szellőztetőberendezésekre, amelyek felvett elektromos teljesítménye nem éri el a 30 W-ot;
b)
azon szellőztetőberendezésekre, amelyeket kizárólag és kifejezetten a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározottak szerinti robbanásveszélyes légkörben való üzemelésre terveztek;
c)
azon szellőztetőberendezésekre, amelyeket kifejezetten és kizárólag vészhelyzeti használatra, rövid időtartamú működésre terveztek, és amelyek megfelelnek a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) az építmények tűzbiztonsága tekintetében meghatározott alapvető követelményeknek;
d)
a kifejezetten és kizárólag az alábbi működési körülményekre tervezett szellőztetőberendezésekre:
i.
ha az áramoltatott levegő üzemi hőmérséklete meghaladja a 100 °C-ot;
ii.
ha a ventilátort hajtó, az áramoltatott levegőn kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete meghaladja a 65 °C-ot;
iii.
ha az áramoltatott levegő hőmérséklete vagy az áramoltatott levegőn kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete - 40 °C-nál kisebb;
iv.
ha a tápfeszültség váltóáram esetében 1 000 V-nál, egyenáram esetében 1 500 V-nál nagyobb;
v.
mérgező, nagymértékben korrozív vagy gyúlékony környezetben vagy nagyfokú kopást előidéző anyagok jelenlétében;
e)
a hővisszanyerést szolgáló hőcserélővel és hőszivattyúval rendelkező berendezésekre, valamint az olyan berendezésekre, amelyeknél a hővisszanyerő rendszerben végzett hőátadástól és hőkivonástól függetlenül is van lehetőség hőátadásra és hőkivonásra, kivéve a fagyvédelmi és jégmentesítési célú hőátadást;
f)
a 65/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) hatálya alá tartozó, páraelszívóként besorolt berendezésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „szellőztetőberendezés”: elektromos árammal működtetett, legalább egy járókerékkel, egy motorral és készülékházzal rendelkező készülék, amely egy épületben vagy épületrészben a használt levegő kültéri levegővel való cseréjét szolgálja;
2. „lakóépületek szellőztetésére szolgáló berendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely esetében
a)
a maximális légtömegáram nem haladja meg a 250 m3/h-t;
b)
a maximális légtömegáram 250 és 1 000 m3/h közé esik, és a gyártó nyilatkozata szerint a berendezés rendeltetése kizárólag lakóépület szellőztetése;
3. „maximális légtömegáram”: a gyártó által megadott azon legnagyobb légtömegáram, amely a gyártó utasításainak megfelelően, teljes mértékben összeszerelt (például tiszta szűrőkkel ellátott) szellőztetőberendezés beépített szabályzói vagy a berendezéshez különálló szabályzók segítségével standard léghőmérsékleten (20 °C) és légnyomáson (101 325 Pa) elérhető; lakóépületeket szellőztető, légcsatornával ellátott berendezések esetében 100 Pa külső statikus nyomáskülönbség melletti légáramra megállapítva, lakóépületeket szellőztető, légcsatorna nélküli berendezések esetében a 10 (minimum)-20-50-100-150-200-250 Pa össznyomáskülönbségek közül azon legalacsonyabb elérhető érték melletti légáramra megállapítva, amely egyenlő a mért nyomáskülönbség értékével, vagy majdnem eléri azt);
4. „egyirányú szellőztetőberendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely csak egyetlen irányba - beltérből kültér felé (elszívás) vagy kültérből beltér felé (befúvás) - állít elő légáramot, és a mechanikusan előállított légáram természetes levegő bevezetésével vagy elszívásával egyenlítődik ki;
5. „kétirányú szellőztetőberendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely a beltér és a kültér között állít elő légáramot, és rendelkezik mind elszívó, mind befúvó ventilátorral;
6. „egyenértékű szellőztetőberendezés-modell”: az alkalmazandó termékinformációs követelmények szerint ugyanolyan műszaki jellemzőkkel rendelkező, de ugyanazon gyártó, meghatalmazott képviselő vagy importőr által másik szellőztetőberendezés-modellként forgalomba hozott szellőztetőberendezés.
A II-IX. melléklet alkalmazásában az I. mellékletben található fogalommeghatározások is irányadók.
3. cikk
A szállítók kötelezettségei
(1) A lakóépületeket szellőztető berendezéseket piaci forgalomba hozó szállítók gondoskodnak arról, hogy 2016. január 1-jét követően teljesüljenek az alábbi követelmények:
a)
valamennyi, lakóépületeket szellőztető berendezést egy, a III. mellékletben előírt formátumú és információtartalmú nyomtatott címke kísérje, amelyet legalább a berendezés csomagolásán fel kell tüntetni. a lakóépületeket szellőztető berendezések valamennyi modelljéhez álljon a kereskedők rendelkezésére egy, a III. mellékletben előírt formátumú és információtartalmú elektronikus címke;
b)
a terméket a IV. melléklet szerinti termékismertető adatlapnak kell kísérnie. Az adatlapot legalább a berendezés csomagolásában rendelkezésre kell bocsátani. A lakóépületeket szellőztető berendezések valamennyi modelljéhez álljon a kereskedők rendelkezésére, illetőleg szabad hozzáférésű internetes oldalakon legyen elérhető egy, a IV. mellékletben meghatározott elektronikus termékismertető adatlap;
c)
ha a tagállamok hatóságai és a Bizottság arra igényt tartanak, a termék V. melléklet szerinti műszaki dokumentációjának rendelkezésre kell állnia;
d)
rendelkezésre kell bocsátani használati utasítást;
e)
a lakóépületeket szellőztető berendezések egy meghatározott modelljére vonatkozó, energiával vagy árral kapcsolatos tájékoztatást tartalmazó hirdetésekben szerepelnie kell az adott modell fajlagos energiafogyasztási osztályának;
f)
a lakóépületeket szellőztető berendezések egyes modelljeinek sajátos műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban szerepelnie kell az adott készülékek fajlagos energiafogyasztási osztályának.
(2) 2016. január 1-jétől a lakóépületeket szellőztető egyirányú szellőztetőberendezések a III. melléklet 1. pontjában, a lakóépületeket szellőztető kétirányú szellőztetőberendezések pedig a III. melléklet 2. pontjában előírt formátumú címke kíséretében hozhatók forgalomba.
4. cikk
A kereskedők kötelezettségei
A kereskedők kötelesek gondoskodni a következőkről:
a)
az értékesítési helyeken kiállított, lakóépületeket szellőztető berendezések külső borításának elején vagy tetején - jól látható helyen - el legyen helyezve a szállítók által a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően kiállított címke;
b)
az eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra kínált azon, lakóépületeket szellőztető berendezések forgalmazása, amelyeket a végfelhasználóknak nincs alkalmuk kiállítva megtekinteni, a szállítók által a VI. mellékletnek megfelelően rendelkezésre bocsátott információkkal történjék, kivéve abban az esetben, ha az eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra való kínálás az interneten keresztül történik, amikor is a VII. melléklet rendelkezései szerint kell eljárni;
c)
a lakóépületeket szellőztető berendezések egy meghatározott modelljére vonatkozó, energiával vagy árral kapcsolatos tájékoztatást tartalmazó hirdetésekben szerepeljen utalás az adott berendezés fajlagos energiafogyasztási osztályára;
d)
a lakóépületeket szellőztető berendezések egyes modelljeinek sajátos műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban fel kell tüntetni az adott modell fajlagos energiafogyasztását, valamint mellékelni kell a szállító által rendelkezésre bocsátott használati utasítást.
5. cikk
Mérési módszerek
A 3. és 4. cikk szerinti információk megadása céljából a konkrét fajlagos energiafogyasztási osztályt a II. mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően kell meghatározni. A fajlagos energiafogyasztást, az éves villamosenergia-fogyasztást, az éves fűtési megtakarítást, a maximális légtömegáramot és a hangteljesítményszintet a VIII. melléklet szerinti mérési és számítási eljárásokkal kell megállapítani, az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszertan figyelembevételével.
6. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A szellőztetőberendezés megfelelésének ellenőrzése céljából a tagállamok a IX. mellékletben előírt eljárást alkalmazzák.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb 2020. január 1-ig felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
Ennek során a Bizottság megvizsgálja különösen a rendelet hatályának az egyéb szellőztetőberendezésekre, nevesen a nem lakóépületeket szellőztető berendezésekre és a 30 W-nál kisebb teljes felvett elektromos teljesítményű berendezésekre való kiterjesztésének lehetőségét, a fajlagos energiafogyasztás számításának módját, valamint az igényfüggő szabályozású egyirányú és kétirányú szellőztetőberendezések osztályozását.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 11-én.