РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2013 година
за отказ да бъде предоставена дерогация от Решение 2001/822/ЕО на Съвета по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао
(нотифицирано под номер C(2013) 5826)
(2013/460/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2001/822/ЕО на Съвета от 27 ноември 2001 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейската общност („Решение за отвъдморско асоцииране“) (1), и по-специално член 37 от приложение III към него,
като има предвид:
(1)
Приложение III към Решение 2001/822/ЕО се отнася до определението на понятието „продукти с произход“ и методите на административно сътрудничество. В член 37 от него се предвижда, че дерогации от тези правила за произход могат да се приемат в случаите, когато това се налага от развитието на съществуващи производства или създаването на нови производства в дадена държава или територия.
(2)
В член 5, параграф 1, букви ж), й), к) и о) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че частичното или цялостното мелене на захар, отсяването и поставянето в торби се считат за операции, които са недостатъчни, за да придадат статут на продукти с произход.
(3)
В член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ за всички захарни продукти, класирани в глава 17 от ХС, постепенно намалява във времето и с нея прогресивно се намаляват количествата, за които е разрешена такава кумулация. С определянето на количеството на нула тона постепенното намаляване доведе в крайна сметка до забраната на такава кумулация, считано от 1 януари 2011 г.
(4)
През 2002 г. Нидерландия поиска дерогация от правилото за произход по отношение на захарните продукти, попадащи под кодове по КН 1701 11 90, 1701 99 10 и 1701 91 00, преработвани в Нидерландските Антили, за годишно количество от 3 000 тона. Това искане беше удовлетворено и дерогацията изтече на 31 декември 2007 г.
(5)
През 2009 г. Нидерландия подаде искане за удължаване на предоставената през 2002 г. дерогация, което искане беше отхвърлено с Решение 2009/699/ЕО на Комисията (2). С посоченото решение обаче беше удовлетворено ново искане за дерогация, включено в искането за удължаване, в рамките на количествата, за които на Нидерландските Антили са били предоставени лицензии за внос на захар през 2009 и през 2010 година.
(6)
През 2010 г. Нидерландия поиска нова дерогация за захарни продукти, преработвани в Нидерландските Антили, за периода 2011-2013 г. С Решение 2011/47/ЕС на Комисията (3) дерогацията беше предоставена в съответствие с член 37, параграфи 1, 3 и 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО и при някои условия, чиято цел беше да се балансират легитимните интереси на операторите от отвъдморските страни и територии (ОСТ) с целите на общата организация на пазара на захар в Съюза. Продуктите, за които бе предоставена дерогация, бяха действително преработвани в Нидерландските Антили и се смяташе, че създадената там добавена стойност на суровата захар е най-малко 45 % от стойността на крайния продукт.
(7)
В Решение 2011/47/ЕС се поясняваше, че постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ по отношение на захарта, предвидено в член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО, показва намерението на Съюза да съсредоточи търговските преференции върху стопанска дейност, която допринася по устойчив начин за развитието на ОСТ, като надлежно се взема предвид секторът на захарта в Съюза. Този принцип беше приложен при определяне на количествата, за които бе предоставена дерогация с Решение 2011/47/ЕС. В подаденото през 2010 г. искане също така се посочваше, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез насочване към дейности, различни от производството на захар, което изисква допълнителни дерогации. Ето защо количествата, предмет на дерогация, постепенно намаляваха във времето (5 000 тона за 2011 г., 3 000 тона за 2012 г. и 1 500 тона за 2013 г.).
(8)
В подаденото през 2010 г. искане Нидерландия изтъкна, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез производството на смеси и „биозахар“, които са насочени към напълно различни пазари в сравнение със захарните продукти, обхванати от подаденото през 2010 г. искане. Поисканата през 2010 г. дерогация е била необходима, за да се осигури нужният капитал за инвестициите, необходими за такава диверсификация. Следователно при предоставянето на дерогацията с Решение 2011/47/ЕС се е очаквало тя да осигури необходимия оборот за финансиране на посочените инвестиции в диверсификация на продукти и дейности, така че да не е необходимо дружеството, ползващо се от дерогацията, да иска повече дерогации.
(9)
На 11 февруари 2013 г. Нидерландия поиска от името на правителството на Кюрасао нова дерогация от правилата за произход, определени в приложение III към Решение 2001/822/ЕО, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г., когато Решение 2001/822/ЕО ще престане да бъде в сила. Искането обхващаше общо годишно количество в размер на 5 500 тона захарни продукти от код по КН 1701 14 90, описани като „биозахар“, с произход от трети държави и преработвани в Кюрасао за износ в Съюза.
(10)
Това искане беше официално оттеглено от Нидерландия на 17 април 2013 г., тъй като описаните в искането преработвателни дейности вече не се извършват в Нидерландските Антили. Дружеството в Кюрасао е преместило част от дейността си по преработката на захар, по-специално производството на захар на бучки, произвеждана от сурова захар от захарна тръстика и опакована за продажба на дребно, в Белгия, откъдето понастоящем снабдява супермаркетите в Нидерландия. То е пренасочило останалата си производствена линия към отсяване, почистване, мелене и обикновено смесване на биологична захар и опаковането ѝ в 1 000-килограмови чували за транспорт.
(11)
На 17 април 2013 г. Нидерландия подаде второ искане за дерогация за 5 000 тона захарни продукти, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика от код по КН 1701 14 90, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. Нидерландия обясни, че от разговорите с властите на Кюрасао става ясно, че количествата, за които е предоставена дерогация за 2013 г. с Решение 2011/47/ЕС, ще бъдат недостатъчни за продължаване на дейността на дружеството, извършващо преработката на захарта в Кюрасао.
(12)
Второто искане беше аргументирано главно с промяна в обстоятелствата в засегнатото дружество, тъй като дружеството е пренасочило стопанската си дейност към преработка на биологична захар от захарна тръстика, промяна на световния пазар на захар, тъй като ЕС се е превърнал в нетен вносител на захар, фактът, че добавената стойност на суровините от трети държави е над 45 % от цената франко завод на крайния продукт, и създаването на пряка и непряка заетост в Кюрасао. На 14 юни 2013 г. и 28 юни 2013 г. Нидерландия предостави допълнителна информация в подкрепа на искането си от 17 април 2013 г.
(13)
С писмо от 16 юли 2013 г. Комисията прикани нидерландските власти да вземат под внимание направената от Комисията оценка на искането и намерението на Комисията да препоръча то да бъде отхвърлено. Комисията също така поиска от нидерландските власти да предадат тази оценка на потенциално засегнатото от дерогацията дружество, за да могат Нидерландия и засегнатото дружество да представят фактически или правни съображения, евентуално отнасящи се до искането, преди Комисията да вземе окончателното си решение. Крайният срок за отговор беше 25 юли 2013 г. Отговорът на нидерландските власти беше получен на 24 юли 2013 г.
(14)
Съгласно член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО дерогации се предоставят, когато добавената стойност на продукти без произход, използвани в съответната ОСТ, е най-малко 45 % от стойността на завършения продукт, при условие че дерогацията не причинява сериозни вреди на съответния икономически сектор на Съюза или на една или повече държави членки.
(15)
В изпратената от дружеството в Кюрасао и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „биозахар от захарна тръстика“ през 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при преработката на 5 000 тона „биозахар“. Дружеството е посочило също покупната цена за тон сурова „биозахар“ с произход от трети държави и цената франко завод, на която се продава един тон „биозахар“. Според дружеството при тези данни създадената добавена стойност в сравнение с цената франко завод е 52 %. Според същата информация при производството на 1 500 тона „биозахар“ ще бъде създадена добавена стойност в размер на 88 % в сравнение с цената франко завод.
(16)
В изпратената от дружеството и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „кафява кристална захар“ към 1 януари 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при обработката и преработката на 5 500 тона „кафява кристална захар“. В случаите когато най-високата налична добавена стойност за тон „кафява кристална захар“ се смята за реалистична, добавената стойност спрямо цената франко завод възлиза на около 52,4 %. Извършваните операции по преработката на „биозахар“ обаче включват по-малко преработка, отколкото за „кристалната захар“, опакована за продажба на дребно. Следователно присъщата на тези операции добавена стойност и действителните разходи за преработка на „биозахарта“, опакована за транспорт в 1 000-килограмови чували, могат да бъдат само по-ниски в сравнение с „кафявата кристална захар“, опакована за продажба на дребно.
(17)
Според „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) („Глобален обзор в сектора на захарта - доклад за 2013 г.“) производствените разходи за захар от захарна тръстика в Бразилия - най-конкурентоспособния регион при производството на захар в света - възлизат на 224,7 USD на тон за производството на захарната тръстика и 95 USD на тон за преработката на захарната тръстика в сурова захар. Общите разходи, включително административните разходи, са 367,8 USD на тон или, при обменен курс 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR на тон сурова захар от захарна тръстика. Като се имат предвид земеделските операции и операциите по преработка, които се включват в производството на сурова захар от захарна тръстика, изглежда малко вероятно разходите за обикновено почистване, смилане и опаковане на биологична захар от захарна тръстика, което е само част от производствения процес, да бъдат по-високи. Ако 283 EUR на тон бъдат приети за реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при почистването, смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, то цената франко завод възлиза на 1 020,19 EUR на тон, а добавената стойност спрямо цената франко завод е само 32,2 %.
(18)
При симулацията на съпоставимите разходи в съображение 17 добавената стойност няма да достигне 45 %. Следователно е нереалистично дружеството в Кюрасао да е постигнало такава добавена стойност чрез извършването на обикновена преработка. Вместо това трябва да се предполага, че предадените на Комисията данни включват и други режийни компоненти и печалби, които не представляват суми, допринасящи за благосъстоянието на населението на Кюрасао.
(19)
Съгласно член 37, параграф 3, буква в) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато може ясно да бъде показано, че е възможно преустановяване на съществени инвестиции в дадена промишленост поради правилата за произход и когато дерогацията в полза на изпълнението на инвестиционната програма би позволила удовлетворяване на тези правила поетапно.
(20)
Постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ОСТ-ЕО по отношение на захарта към 1 януари 2011 г. е било известно предварително на дружеството в Кюрасао, което е имало достатъчно време да се подготви и да осъществи диверсификация с насочване към производството на продукти, неизискващи дерогация.
(21)
В периода 2009-2013 г. дружеството в Кюрасао е ползвало дерогации, спомагащи за създаване на необходимия оборот за извършването на инвестиции в диверсификация, насочена към производството на продукти, неизискващи дерогация от правилата за произход. Според информацията, получена от дружеството, инвестициите през 2009 г. са били много малки, а в периода 2010-2012 г. не са направени никакви инвестиции. Следователно дерогациите само са помогнали за запазване на настоящите дейности на дружеството в Кюрасао, без да допринесат по устойчив начин за развитието на съществуваща промишленост или за създаването на нова такава. Следователно е малко вероятно, че нова дерогация ще стимулира дружеството да направи нови инвестиции.
(22)
За да могат захарните смеси от позиция 2106 по ХС, съдържащи пектин или казеин, да се считат за продукти с произход от Кюрасао и по този начин да се ползват от преференциален достъп до Съюза, стойността на захарта без произход, използвана при производството на крайния продукт, не може да надвишава 30 % от цената франко завод на продукта. Чрез диверсификация, насочена към производството на такива смеси, както се предлага в настоящото искане, дружеството ще трябва въпреки всичко да кандидатства за дерогация, за да може да изпълни правилата за произход.
(23)
Съгласно член 37, параграф 3, буква б) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато прилагането на съществуващи правила за произход значително би застрашило способността на съществуваща промишленост в ОСТ да продължи износа си за Съюза, по-специално случаите, когато това би могло да доведе до преустановяване на дейностите ѝ.
(24)
Комисията води баланс, за да анализира пазара на захар и да прецени дали запасите от захар са достатъчни, дали са необходими допълнителни количества захар или трябва да бъде изтеглена захар от пазара, за да се поддържа ценово равнище, близко до референтната цена. Този баланс непрекъснато показва, че количества захар в размер на 50 000-60 000 тона се внасят при пълен размер на митото.
(25)
За захарните продукти от код по КН 1701 14 90 в Съюза се прилага митническа ставка в размер на 419 EUR на тон. Като се има предвид, че цената на бялата захар на световния пазар, включително разходите за рафиниране, търгувана на Лондонската борса за фючърсни сделки е около 380 EUR на тон и приложимата митническа ставка е 419 EUR на тон, то цената на тази захар ще бъде най-малко 800 EUR на тон при доставка в Съюза с платени мита. Средната цена на такива захарни продукти, произведени в Съюза, съгласно съобщенията на държавите членки в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (5), е около 725 EUR на тон. При такива условия е малко вероятно тези захарни продукти да се внасят с печалба в Съюза, освен ако не са първокачествена захар, като например биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, продавани на много по-висока цена от други захарни продукти.
(26)
Следователно е вероятно значителна част от количествата, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, да са биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, тъй като цената на такава захар може да достигне 3 000 EUR на тон при продажба на дребно. Обемът на количествата биологична захар от захарна тръстика, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, показва, че износителите на захар в целия свят успяват да останат на пазара при настоящите пазарни условия.
(27)
След като към покупната цена за сурова захар, съобщена от дружеството, се прибавят 283 EUR на тон като реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, маржа на печалбата и транспортните разходи, съобщени от дружеството, и вносните мита, подлежащи на плащане в Съюза, дружеството в Кюрасао би трябвало да продължава да е в състояние да осъществява икономически ефективен износ на „биозахар“ за Съюза, без да се налага да разчита на дерогация, която ще освободи вносителя в Съюза от плащане на действащите вносни мита. Нещо повече, равнището на продажната цена на тон „биозахар“ за купувача в Нидерландия, според посоченото в искането на Нидерландия, може да се смята за достатъчно, за да компенсира въздействието на прилагания пълен размер на митото.
(28)
Като оператор от ОСТ дружеството в Кюрасао, извършващо дейностите по преработка на захарните продукти, излиза на световния пазар и е свободно да изнася продуктите си навсякъде по света, включително и в Съюза. Следователно това дружество може да бъде сравнявано с други оператори от целия свят, извършващи същата дейност. По-специално равнището на транспортните разходи от ОСТ до Съюза, които според получената от дружеството информация възлизат на 42,59 EUR на тон, не поставя дружеството в Кюрасао в по-неблагоприятно положение при конкурирането му с други участници на пазара, защото дружеството е свободно да продава продуктите си на пазари, които се намират по-близо до мястото му на дейност, отколкото Съюза.
(29)
Износът на захар, меласа и пчелен мед представлява само 6 % от общия износ на стоки от Кюрасао, с изключение на нефтопродуктите. Дейностите по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа на захарни продукти представляват само 2 % от всички дейности по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа. В най-добрия случай този износ би могъл да има само малък принос в развитието на територията.
(30)
От гледна точка на заетостта се очаква в резултат на дерогацията да бъдат създадени 10 допълнителни работни места, което е несъразмерно малко в сравнение с исканото увеличение на обема на производството. По-специално 10-те допълнителни работни места, които се очаква да бъдат създадени, са по-малко от 20-те работни места, закрити в периода между искането от 2010 г., в което Нидерландия беше посочила, че в дружеството в Кюрасао работят 35 души, и второто искане от 2013 г., в което се посочва, че в дружеството работят 15 души.
(31)
Отказът да бъде предоставена новата дерогация, поискана на 17 април 2013 г., би имал минимално въздействие. Отказът няма да попречи на дружеството да продължи да изнася захарни продукти за Съюза, нито ще възпрепятства инвестициите в захарната промишленост в Кюрасао, тъй като маржът на печалбата ще бъде все така достатъчен за поощряване на инвестициите, дори при заплащане на пълната ставка на митото в Съюза.
(32)
Поради това исканата дерогация не е обоснована от гледна точка на член 37, параграф 1, член 37, параграф 3, букви б) и в) и член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО.
(33)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Отхвърля се искането, подадено от Нидерландия на 17 април 2013 г. и допълнено на 14 и 28 юни 2013 г., за дерогация от Решение 2001/822/ЕО по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2013 година.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2013. szeptember 17.)
a 2001/822/EK tanácsi határozattól a Curaçaóról származó cukorra alkalmazandó származási szabályok tekintetében történő eltérés engedélyezésének az elutasításáról
(az értesítés a C(2013) 5826. számú dokumentummal történt)
(2013/460/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra (1) (tengerentúli társulási határozat) és különösen annak III. melléklete 37. cikkére,
mivel:
(1)
A 2001/822/EK határozat III. melléklete meghatározza a származó termék fogalmát és a közigazgatási együttműködés eljárásait. A melléklet 37. cikke értelmében a származási szabályoktól akkor engedélyezhető eltérés, ha azt az adott országban vagy területen meglévő iparágak fejlődése vagy új iparágak létrehozása indokolja.
(2)
A 2001/822/EK határozat III. melléklete 5. cikke (1) bekezdésének g), j), k) és o) pontja meghatározza, hogy a cukor részleges vagy teljes őrlése, szitálása és zsákokba helyezése nem tekintendő kielégítő megmunkálási vagy feldolgozási műveletnek a származó termék státus megszerzéséhez.
(3)
A 2001/822/EK határozat III. melléklete 6. cikkének (4) bekezdése meghatározza, hogy a HR 17. árucsoportja alá tartozó valamennyi cukortermék tekintetében az AKCS/EK-TOT származási kumulációt idővel megszüntetik, és a kumuláció által érintett éves mennyiséget fokozatosan csökkentik. A mennyiség nulla tonnára csökkentésével a megszüntetés végül az ilyen jellegű kumuláció 2011. január 1-jével kezdődő megtiltásához vezetett.
(4)
Hollandia 2002-ben kérelmet nyújtott be, hogy a 1701 11 90, a 1701 99 10 és a 1701 91 00 KN-kód alá tartozó, a Holland Antillákon feldolgozott cukortermékek tekintetében évi 3 000 tonna erejéig eltérhessen az irányadó származási szabálytól. Az említett kérelemnek helyt adtak, és az eltérés 2007. december 31-én lejárt.
(5)
Hollandia 2009-ben a 2002-ben engedélyezett eltérés meghosszabbítására irányuló kérelmet nyújtott be, amelyet a 2009/699/EK bizottsági határozattal (2) elutasítottak. Az említett határozat ugyanakkor engedélyezte a meghosszabbítási kérelemben foglalt eltérés iránti új kérelmet azon cukormennyiségek erejéig, amelyek tekintetében a Holland Antillák 2009-ben és 2010-ben a cukorra vonatkozó behozatali engedélyt kapott.
(6)
Hollandia 2010-ben újabb eltérést kért a 2011-2013 között a Holland Antillákon feldolgozott cukortermékek tekintetében. A 2011/47/EU bizottsági határozat (3) engedélyezte ezt az eltérést, összhangban a 2001/822/EK határozat III. melléklete 37. cikkének (1), (3) és (7) bekezdésével és olyan meghatározott feltételek mellett, amelyek célja, hogy egyensúly jöjjön létre a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) gazdasági szereplőinek jogos érdekei és az uniós cukorpiac közös szervezésének célkitűzései között. Azok a termékek, amelyek tekintetében engedélyezték az eltérést, ténylegesen feldolgozási tevékenységek tárgyát képezték a Holland Antillákon, és a nyerscukor esetében a Holland Antillákon előállított hozzáadott értéket a késztermék értékének legalább 45 %-ában állapították meg.
(7)
A 2011/47/EU határozat kifejtette, hogy az AKCS/EK-TOT származási kumulációnak a cukor vonatkozásában való, a 2001/822/EK határozat III. melléklete 6. cikkének (4) bekezdése szerinti megszüntetése megfelel az Unió azon szándékának, hogy kereskedelmi preferenciáit olyan gazdasági tevékenységekre összpontosítsa, amelyek fenntartható módon hozzájárulnak a tengerentúli országok és területek fejlődéséhez, miközben megfelelően tekintetbe veszik az uniós cukorágazat érdekeit is. Ezt az elvet alkalmazták azoknak a mennyiségeknek a meghatározása során, amelyekre vonatkozóan a 2011/47/EU határozattal eltérést engedélyeztek. A 2010-ben benyújtott kérelemből kiderült továbbá, hogy a korábbi eltéréseket igénybe vevő curaçaói társaság célja, hogy a további eltéréseket szükségessé tévő cukortermelésről más tevékenységekre térjen át. Ezért az eltérés által érintett mennyiségek fokozatosan csökkentek (2011-ben 5 000 tonna, 2012-ben 3 000 tonna és 2013-ban 1 500 tonna).
(8)
A 2010-ben benyújtott kérelmében Hollandia kiemelte, hogy a korábbi eltéréseket igénybe vevő curaçaói társaság diverzifikálására törekszik, és a jövőben cukorkeverékek és biocukor előállításával is kíván foglalkozni - két olyan termékkörrel, amelynek piaca határozottan elkülönül a 2010-ben kért eltérés hatálya alá tartozó cukortermékekétől. A 2010-ben kért eltérésre azért volt szükség, hogy alkalmazásával előteremthető legyen az említett diverzifikációhoz elengedhetetlen beruházások tőkeigénye. Ennélfogva az eltérésnek a 2011/47/EU határozat útján történő engedélyezésétől azt várták, hogy annak eredményeként az említett termékek és tevékenységek diverzifikálásához szükséges beruházások finanszírozását biztosító forgalmat lehet elérni, és ezáltal az eltérést igénybe vevő társaság a továbbiakban már nem kényszerül eltérések kérésére.
(9)
2013. február 11-én Hollandia a curaçaói kormány nevében a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig, azaz a 2001/822/EK határozat lejártáig terjedő időszakra ismét eltérést kért a 2001/822/EK határozat III. mellékletében előírt származási szabályoktól. A kérelem 5 500 tonna, a 1701 14 90 KN-kód alá tartozó, biocukorként meghatározott, harmadik országokból származó és az Unióba való kivitel céljából Curaçaón feldolgozott cukortermékre vonatkozott.
(10)
Ezt a kérelmet Hollandia 2013. április 17-én hivatalosan visszavonta, mivel a kérelemben ismertetett feldolgozási tevékenységeket időközben már nem a Holland Antillákon hajtották végre. A curaçaói társaság cukorfeldolgozási tevékenységeinek egy részét, elsősorban a nyers nádcukorból a kiskereskedelmi forgalomba hozatal céljából előállított kockacukor előállítását áthelyezte Belgiumba, ahonnan jelenleg a hollandiai élelmiszer-áruházak ellátását végzik. A megmaradt gyártóberendezéseket átalakították olyan módon, hogy azok a szitálás, tisztítás és őrlés feladatát, valamint az ökológiai termelésből származó cukor egyszerű vegyítését, valamint szállítási célokból 1 000 kilogrammos zsákokba való csomagolását hajtsák végre.
(11)
Hollandia 2013. április 17-én egy második, eltérés iránti kérelmet nyújtott be 5 000 tonna, a 1701 14 90 KN-kód alá tartozó, ökológiai termelésből származó nyers nádcukorként meghatározott cukortermék vonatkozásában a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra. Hollandia kifejtette, hogy a curaçaói hatóságokkal folytatott megbeszélésekből világossá vált, hogy azok a mennyiségek, amelyekre a 2013. év tekintetében a 2011/47/EU határozat eltérést engedélyezett, nem elegendőek ahhoz, hogy a társaság folytassa cukorfeldolgozási tevékenységét Curaçaón.
(12)
A második kérelmet főként az érintett társaság körülményeiben történt változások indokolták, mert a társaság átalakította üzleti tevékenységét és áttért az ökológiai termelésből származó nádcukor feldolgozására, ugyanakkor a kérelem benyújtásának további oka volt a globális cukorpiac helyzetének megváltozása is, mivel az Unió nettó cukorimportőrré vált, továbbá az a tény, hogy a harmadik országokból származó nyersanyagokhoz való hozzáadott érték meghaladta a végtermék gyártelepi árának 45 %-át, végezetül pedig a közvetett és közvetlen foglalkoztatás létrehozásának szándéka Curaçaón. Hollandia 2013. június 14-én és 2013. június 28-án kiegészítő információkat bocsátott rendelkezésre 2013. április 17-i kérelmének alátámasztására.
(13)
2013. július 16-án kelt levelében a Bizottság kérte, hogy a holland hatóságok vegyék tudomásul a Bizottságnak a kérelemre vonatkozó értékelését, továbbá a kérelem elutasítására vonatkozó ajánlását. A Bizottság kérte továbbá, hogy a holland hatóságok továbbítsák az említett értékelést az eltérés által esetlegesen érintett társaságnak annak érdekében, hogy Hollandia és az érintett társaság még a Bizottság végleges határozatát megelőzően feltehesse a kérelemre vonatkozó ténybeli és jogi kérdéseit. A válaszadásra előírt határidő 2013. július 25. volt. A Bizottság a holland hatóságok válaszát 2013. július 24-én kapta meg.
(14)
A 2001/822/EK határozat III. melléklete 37. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy az eltéréseket engedélyezni kell, amennyiben az érintett tengerentúli országban és területen felhasznált nem származó termékhez hozzáadott érték eléri a késztermék értékének 45 %-át, feltéve, hogy az eltérés nem olyan, amely súlyos károkat okoz az Unió, illetve egy vagy több tagállam valamely gazdasági ágazatában.
(15)
A curaçaói társaság által rendelkezésre bocsátott és Hollandia által továbbított, a 2013. évben Curaçao által a bionádcukor tekintetében előállított hozzáadott érték kiszámítására vonatkozó adatok az 5 000 tonna biocukor feldolgozása során előállított hozzáadott értéket tüntetik fel. A társaság megadja továbbá egy tonna, harmadik országból származó nyers biocukor vételárát, valamint az egy tonna biocukor értékesítésekor alkalmazott gyártelepi árat. A társaság szerint e számadatok alapján a gyártelepi árhoz viszonyított hozzáadott érték 52 %. Ugyanezen adat alapján az 1 500 tonna biocukor előállítása során a gyártelepi árhoz viszonyított hozzáadott érték 88 %.
(16)
A társaság által rendelkezésre bocsátott és Hollandia által továbbított, 2013. január 1-jéig Curaçao által a barna kristálycukor tekintetében előállított hozzáadott érték kiszámítására vonatkozó adatok az 5 500 tonna barna kristálycukor kezelése és feldolgozása során keletkezett hozzáadott értéket tűntetik fel. Ha a barna kristálycukor tekintetében megadott legnagyobb tonnánkénti hozzáadott értéket reálisnak tekintjük, úgy a gyártelepi árhoz viszonyított hozzáadott érték megközelítőleg 52,4 %. Ugyanakkor a biocukrot érintő feldolgozási műveletek kevesebb feldolgozási lépést foglalnak magukban, mint a kiskereskedelmi forgalomba hozatal céljára csomagolt kristálycukor feldolgozási műveletei. Az ilyen műveletek során előállított hozzáadott érték és a tényleges feldolgozási költségek ezért a szállítási célokra 1 000 kg-os zsákokba csomagolt biocukor esetében mindenféleképpen alacsonyabbak, mint a kiskereskedelmi forgalomba hozatal céljára csomagolt barna kristálycukor esetében.
(17)
A „Global Sugar Outlook - 2013 Report” (4) (A cukorágazat globális kilátásai - 2013. évi jelentés) szerint a nádcukor előállítási költsége a cukortermelés szempontjából a világ legversenyképesebb régiójának tekintett Brazíliában 224,7 USD/tonna (a cukornád előállítása), illetőleg 95 USD/tonna (a cukornád nyerscukorrá alakítása). Az előállítás teljes, az adminisztratív költségeket is magában foglaló költsége 367,8 USD/tonna, azaz az 1 EUR = 1,3 USD átváltási árfolyamot alapul véve 283 EUR/nyers nádcukor tonnája. Figyelembe véve a nyerscukor cukornádból való előállításához kapcsolódó gazdálkodási és feldolgozási műveleteket, valószínűtlennek tűnik, hogy az ökológiai termelésből származó nádcukor gyártási folyamatának csupán töredékét jelentő tisztítás, őrlés és csomagolás költségei ennél magasabbak lennének. Ha a 283 EUR/tonna összeget reális előállítási költségnek tekintjük a curaçaói társaság által az ökológiai gazdálkodásból származó nyers nádcukor tisztítása, őrlése és csomagolása által előállított hozzáadott érték kiszámítása során, akkor a gyártelepi ár 1 020,19 EUR/tonna és a hozzáadott érték a gyártelepi árhoz viszonyítva csupán 32,2 %.
(18)
A (17) preambulumbekezdésben modellezett összehasonlítható költségek alapján a hozzáadott érték nem érné el a 45 %-ot. Ezért valószínűtlen, hogy egy egyszerű feldolgozási tevékenységet végző curaçaói társaság ilyen mértékű hozzáadott értéket állítson elő. Ehelyett figyelembe kell venni, hogy a Bizottság felé közölt adatok olyan egyéb általános elemeket és hasznokat tartalmaznak, amelyek nem minősülnek a curaçaói lakosság javát szolgáló összegeknek.
(19)
A 2001/822/EK határozat III. melléklete 37. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az eltérés iránti kérelmek vizsgálata során figyelembe kell venni azokat az eseteket, amikor egyértelműen kimutatható, hogy a származási szabályok megakadályozhatnak egy iparágba történő jelentős befektetést, és amikor a befektetési program megvalósulása szempontjából kedvező eltérés lehetővéteheti e szabályok szakaszokban történő teljesítését.
(20)
Az AKCS/EK-TOT származási kumulációnak a cukor vonatkozásában, 2011. január 1-jével történő megszüntetése előzetesen ismert volt a curaçaói társaság számára, így kellő idő állt rendelkezésre a felkészüléshez és a termelés diverzifikálásához abból a célból, hogy a társaság áttérjen az eltérést nem igénylő termékek előállítására.
(21)
2009-2013 között a curaçaói társaság olyan eltéréseket vett igénybe, amelyek arra szolgáltak, hogy elérhető legyen az olyan beruházásokhoz szükséges üzleti forgalom, amellyel diverzifikálni lehet a termelést a származási szabályoktól való eltérést nem igénylő termékek előállításának irányába. A társaság által rendelkezésre bocsátott információk szerint 2009-ben nagyon alacsony volt a beruházások szintje, 2010-2012 között pedig egyáltalán nem került sor beruházásokra. Az eltérések ezért csupán a curaçaói társaság jelenlegi tevékenységeinek fenntartását szolgálták anélkül, hogy fenntartható módon hozzájárultak volna valamely meglévő gazdasági ágazat fejlődéséhez vagy egy új gazdasági ágazat kialakulásához. Ezért kétséges, hogy egy új eltérés ösztönzést nyújtana ahhoz, hogy a társaság új beruházásokat eszközöljön.
(22)
Annak érdekében, hogy a HR 2106 vámtarifaszáma alá tartozó, pektint vagy kazeint tartalmazó cukorkeverékeket curaçaóról származó terméknek lehessen minősíteni, és így ezek a termékek részesüljenek az uniós piachoz való kedvezményes hozzáférésből eredő előnyökben, a végtermék gyártása során felhasznált nem származó cukor értéke nem lépheti túl a termék gyártelepi árának 30 %-át. Az ilyen keverékek gyártására - a jelenlegi kérelemben javasoltaknak megfelelő diverzifikálás útján - való áttérés esetén a társaságnak továbbra is kérelmeznie kellene az eltérést annak érdekében, hogy képes legyen teljesíteni a származási szabályokat.
(23)
A 2001/822/EK határozat III. melléklete 37. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint az eltérés iránti kérelmek vizsgálata során figyelembe kell venni azokat az eseteket, amikor a meglévő származási szabályok alkalmazása jelentősen érintheti a TOT valamely meglévő iparágának arra vonatkozó képességét, hogy folytassa az Unióba irányuló kivitelét, különös hivatkozással azokra az esetekre, amikor ez a tevékenységek megszűnéséhez vezethet.
(24)
A Bizottság mérleget vezet, melynek célja a cukorpiac elemzése és annak megállapítása, hogy a rendelkezésre álló cukorkészletek elegendők-e, valamint hogy szükség van-e kiegészítő cukormennyiségre vagy bizonyos mennyiségek piacról történő kivonására a cukor referenciaárához közeli árszint fenntartásának érdekében. Az említett mérleg folyamatosan arról tanúskodik, hogy 50 000-60 000 tonna cukor behozatalára kerül sor a teljes vám megfizetése mellett.
(25)
A 1701 14 90 KN-kód alá tartozó cukortermékekre az Unióban 419 EUR/tonna összegű vámtarifa alkalmazandó. Figyelembe véve, hogy a fehér cukor világpiaci ára, amely magában foglalja a finomítás költségeit, a londoni határidős piacon mintegy 380 EUR/tonna, az alkalmazandó vám pedig 419 EUR/tonna, az említett cukor ára az Unióba való behozatal esetén legalább 800 EUR/tonna lenne. Az Unióban előállított ilyen cukortermékek átlagos ára a tagállamok által az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (5) 9. cikkének megfelelően közöltek értelmében mintegy 725 EUR/tonna. Ilyen feltételek mellett nem valószínű, hogy az említett cukortermékek uniós behozatala nyereséges lenne, kivéve, ha a behozatal prémium kategóriás cukortermékeket, például ökológiai termelésből vagy méltányos kereskedelemből származó cukortermékeket érintene, amelyeket más cukoripari termékeknél jóval magasabb áron lehet értékesíteni.
(26)
Ezért valószínű, hogy a teljes vám megfizetése mellett az Unióba irányuló behozatal jelentős része ökológiai termelésből vagy méltányos kereskedelemből származó cukor, mivel az ilyen termékek kiskereskedelmi értékesítési ára akár a 3 000 EUR EUR/tonna árat is elérheti. A teljes vám megfizetése mellett az Unióba behozott, ökológiai termelésből származó nádcukor mennyisége azt mutatja, hogy a cukorexportőrök világszerte talpon maradnak a jelenlegi piaci körülmények között.
(27)
A nyerscukornak a társaság által közölt vételárához hozzáadva az ökológiai termelésből származó nyers nádcukor curaçaói társaságnál történő őrlése és csomagolása során keletkező hozzáadott érték kiszámításához reálisnak ítélt 283 EUR/tonna előállítási költséget, továbbá a curaçaói társaság által közölt haszonkulcsot és szállítási költségeket, valamint az Unióban fizetendő importvámokat, megállapíthatjuk, hogy a curaçaói társaságnak továbbra is képesnek kell maradnia arra, hogy költséghatékony módon exportálja a biocukrot az Unióba anélkül, hogy olyan eltérést venne igénybe, amely mentességet biztosít az uniós importőr számára az alkalmazandó behozatali vámok megfizetése alól. Emellett a holland vásárlók számára értékesíteni kívánt biocukor tonnánkénti eladási árának Hollandia kérelmében megadott szintje elegendőnek tekinthető ahhoz, hogy kiegyenlítse a teljes vám alkalmazásának hatását.
(28)
A cukortermékekhez kapcsolódó feldolgozási tevékenységeket ellátó curaçaói társaság, valamely tengerentúli országból vagy területről származó gazdasági szereplőként saját maga felel a világpiacon elfoglalt pozíciójáért, és jogában áll termékeit világszerte, így akár az Unióba is exportálni. A társaság ennélfogva összevethető azokkal a világszerte tevékenykedő piaci szereplőkkel, amelyek ugyanezt a tevékenységet gyakorolják. Különösen a tengerentúli országokból és területekről az Unióba történő szállítás költsége, amely a társaságtól kapott információk szerint 42,59 EUR/tonna, nem jelenti azt, hogy a curaçaói társaság a többi piaci szereplővel vívott versenyben kedvezőtlen helyzetbe kerülne, mivel a társaság szabadon értékesítheti termékeit olyan piacokon is, amelyek működési helyéhez mért földrajzi távolsága az uniós piachoz viszonyítva kisebb.
(29)
A cukor-, melasz-, valamint mézexport a Curaçaóról exportált áruk teljes volumenének (leszámítva az olajtermékeket) csupán 6 %-át teszi ki. A cukortermékek behozatalához és kiviteléhez kapcsolódó konténerkezelési tevékenységek a behozatalhoz és a kivitelhez kapcsolódó konténerkezelési tevékenységek teljes volumenének csupán 2 %-át teszik ki. Az említett exportok legjobb esetben is csak igen csekély mértékben járulnak hozzá a terület fejlődéséhez.
(30)
A foglalkoztatásra gyakorolt hatás tekintetében az eltérés 10 új munkahely megteremtését jelentené, amely összehasonlítva a termelési volumen kérelmezett növekedésével aránytalanul kevés. Emellett a várhatóan létrejövő 10 munkahely kevesebb, mint a 2010-ben benyújtott kérelem óta megszűnt 20 munkahely: Hollandia az említett kérelemben azt jelezte, hogy a curaçaói társaság 35 főt foglalkoztat, míg a második 2013. évi kérelem alapján 15 személy dolgozik a curaçaói társaságnál.
(31)
A 2013. április 17-én benyújtott, új eltérésre irányuló kérelem elutasítása minimális hatásokkal járna. Az eltérés elutasítása nem hátráltatná a társaságot abban, hogy folytassa cukortermékei Unióba irányuló exportját, és nem vezetne a curaçaói cukorágazatot érintő beruházások meghiúsulásához sem, mivel a haszonkulcs még abban az esetben is kellő mozgásteret biztosítana a beruházások támogatására, ha az Unióba irányuló behozatal teljes vámtétel megfizetése mellett történik.
(32)
Ennek eredményeként a kért eltérés a 2001/822/EK határozat III. melléklete 37. cikkének (1) bekezdése, (3) bekezdésének b) és c) pontja, valamint (7) bekezdésének értelmében nem indokolt.
(33)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Hollandia által 2013. április 17-én benyújtott, majd 2013. június 14-én és 28-án kiegészített, a 2001/822/EK határozattól a Curaçaóról származó cukorra alkalmazandó származási szabályok tekintetében történő eltérés engedélyezéséről szóló kérelmet a Bizottság ezennel elutasítja.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 17-én.