РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1205/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 ноември 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 28 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 15 януари 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
След публикуването на известието за започване Комисията бе информирана, че продуктът е определен неправилно в точка 2 от това известие. В Официален вестник на Европейския съюз (3) бе съответно публикувана поправка на известието за започване, в която малката грешка бе поправена.
(4)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на паралелна антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР и започна отделно разследване.
1.2. Регистрационен режим
(5)
Заедно с жалбата бе получено и искане за въвеждане на регистрационен режим за вноса на слънцезащитно стъкло от засегнатата държава, но в последствие то бе оттеглено на 2 октомври 2013 г.
1.3. Засегнати страни
(6)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и органите на КНР за започването на разследването. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. Комисията информира и производителите в потенциалните държави аналог за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие.
1.3.1. Изготвяне на извадка
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза понастоящем се състои от седем действащи производители, двама от които са МСП. В известието за започване Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза, за които на Комисията беше известно още преди да започне разследването, че произвеждат слънцезащитно стъкло. Комисията подбра извадката въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт в периода 1 януари 2012 г. - 31 декември 2012 г. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха повече от 50 % от общото производство на Съюза. Комисията уведоми заинтересованите страни за предложената извадка на производители от Съюза посредством бележка за досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. Комисията изпрати също така писмо до производителите от Съюза, с което ги информира за предложената извадка. Освен това в известието за започване заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка.
(8)
Едно предприятие от групата на МСП изрази интерес също да бъде включено в извадката. Комисията реши да го включи в извадката заедно с друго дружество поради по-високия обем на продажбите на това дружество и да извади от извадката дружеството с най-нисък обем на продажбите. Не бяха получени други коментари по временно подбраната извадка. В резултат на това Комисията добави към първоначално предложената извадка две дружества и извади от нея едно друго дружество.
(9)
На последно място, след проверките на място Комисията реши да извади едно от петте включени в извадката дружества, тъй като за него бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза. По-специално то бе на етап стартиране на дейността (а това не беше така за промишлеността на Съюза като цяло), поради което тенденциите по отношение на рентабилността нямаше да представят действителното състоянието на промишлеността на Съюза.
(10)
Вследствие на горното Комисията в крайна сметка подбра извадка от четирима производители от Съюза. Окончателната извадка съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Въз основа на член 19 от основния регламент трима от седемте производители от Съюза поискаха самоличността им да остане поверителна. Те заявиха, че разгласяването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Освен това с оглед на ограничения брой производители от Съюза бе решено да не се разгласяват наименованията на онези от тях, които не поискаха анонимност, тъй като това би могло да доведе до нежелано разкриване на идентичността на другите. При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) е вече известна, тъй като то обяви публично, че е един от жалбоподателите.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(13)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване, като само двама вносители представиха отговор на конкретния въпросник. С оглед на малкия брой съдействащи вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(14)
С оглед на големия брой производители износители в известието за започване бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали ще е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да подбере извадка, производителите износители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.
(15)
Дванадесет китайски производители износители или групи от производители износители, представляващи повече от 95 % от общия китайски износ за Съюза през посочения период, предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката.
(16)
Въз основа на получената информация и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от пет производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време.
(17)
Всички засегнати страни, както и органите на КНР, бяха информирани за предложената извадка и приканени да представят коментари. След като анализира получените коментари, Комисията реши да запази предложената извадка от пет дружества и всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(18)
Впоследствие при разследването бе установено, че двама включени в извадката производители износители са завишили своите продажби за износ за Съюза, поради което неоснователно са били включени в извадката. Поради това двете дружества бяха изключени от извадката, след като им беше предоставена възможност да направят коментари. След като надлежно анализира направените от дружествата коментари, Комисията заключи, че те не са предоставили неверните данни умишлено, и реши, че дружествата следва да продължат да бъдат считани за съдействащи страни по смисъла на член 18 от основния регламент.
(19)
След тези случаи на изключване от извадката беше разгледан въпросът за включването в нея на други производители износители. С оглед на факта обаче, че тези случаи на изключване настъпиха на късен етап от разследването, включването на други производители износители бе счетено за неосъществимо, тъй като можеше да застраши приключването на разследването в законоустановените срокове.
(20)
Поради това преразгледаната извадка от производители износители или групи от производители износители на слънцезащитно стъкло е следната:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, и свързани дружества („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) и свързания с него търговец;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd и свързани дружества („Hehe Group“).
(21)
Комисията коригира общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт от КНР, след като беше информирана за завишаването на продажбите за износ на двамата производители износители (вж. съображение 18 по-горе). Окончателната извадка съответства на повече от 50 % от общия обем на продажбите за Съюза на разглеждания продукт в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. в съответствие с посоченото от съдействащите производители износители. Поради това тя се счита за представителна по отношение на обема на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза от КНР.
г) Отговори на въпросниците и проверки на място
(22)
Комисията изпрати въпросници на всички китайски производители износители, които поискаха такива, на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители и техните сдружения, както и на всички ползватели, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.
(23)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(24)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества или групи от дружества.
а)
Производители от Съюза
-
GMB/IF и други дружества, на които е предоставено поверително третиране.
б)
Вносители
-
Vetrad NV, Нидерландия.
в)
Ползватели
-
Sunerg Solar SRL, Италия.
г)
Производители износители от КНР
-
Включени в извадката дружества:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
д)
Производител в държавата аналог
-
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, по определението в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данни от Турция като държава аналог в помещенията на следното дружество:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Турция.
1.3.2. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“).
(27)
Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
(28)
Слънцезащитното стъкло е един от компонентите за производство на кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули за производство на електроенергия, както и плоски термични колектори за генериране на гореща вода.
2.2. Сходен продукт
(29)
При разследването беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, за която бе решено да бъде използвана за държава аналог, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за „сходни продукти“ по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Един от вносителите поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че оранжериите използват много различно оразмерено стъкло, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Освен това вносителят предостави сертификат, от който е видно, че част от неговия внос се състои от стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. Следователно тази част от внесеното градинарско стъкло явно не попада в обхвата на настоящото разследване.
(31)
Друг вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава едни и същи или много сходни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различното крайно приложение. Въз основа на предоставените данни обаче изглежда, че повечето от внасяното от този вносител стъкло по-скоро не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че въпреки че тези видове стъкло не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Предварителното становище на Комисията е, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Така се стига до временното заключение, че видовете стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, не попадат в обхвата на разследването.
(32)
При все това всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които могат да имат подобни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, остават на този етап в обхвата на разглеждания продукт, тъй като потенциално могат да бъдат използвани като слънцезащитно стъкло.
(33)
Вносителят заяви също така, че от обхвата на продукта следва да бъде изключено флоатното стъкло, тъй като то се произвежда по различен производствен процес от този за пресовано стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Освен това тъй като според твърдението продуктите за домашно обзавеждане от флоатно стъкло не могат да се използват като заместители на продуктите от слънцезащитно стъкло, беше заявено, че флоатното стъкло не следва да се счита за сходен продукт и следва да бъде изключено от обхвата на разследването. Предварителното становище на Комисията е, че флоатното стъкло не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като отговаря на всички технически характеристики, съдържащи се в съображение 26 по-горе. Освен това при разследването беше показано, че флоатното стъкло явно може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Така се стига до временното заключение, че флоатното стъкло трябва да остане в обхвата на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от основния регламент за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
(1)
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
(2)
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
(3)
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
(4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
(5)
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(36)
Десет съдействащи дружества поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в определените срокове. В съответствие с член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент бе извършена проверка за ТДПИ на включените в извадката дружества, както и на дружеството, на което бе предоставено индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-долу).
(37)
От това следва, че разглеждане за ТДПИ бе извършено по отношение на следните четири дружества или групи от дружества.
-
Включени в извадката дружества
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в помещенията на съответните дружества.
(39)
В случай на свързани страни Комисията проверява дали групата от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или всяко друго свързано със заявителя дружество в КНР участва пряко или косвено в производството или продажбата на разглеждания продукт, разглеждането за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(40)
В съответствие с това бяха разгледани заявленията за ТДПИ на четирима производители износители (групи от дружества), състоящи се от единадесет правни субекти.
(41)
При разглеждането беше установено, че и четиримата производители износители (групи от дружества), подали заявления за ТДПИ, не успяват да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(42)
По-конкретно трима производители износители не успяха да докажат, индивидуално или като група, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което не отговориха на критерий 2 за предоставяне на ТДПИ.
(43)
Освен това и четиримата производители износители, индивидуално или като група, не успяха да докажат, че не са обект на значителни нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези дружества или групи от дружества съответно не отговориха на критерий 3 за предоставяне на ТДПИ. По-конкретно и четиримата производители износители или групи от производители износители се ползваха от преференциални данъчни режими.
(44)
Освен това един от тези производители износители не отговори и на критерий 3, предвид факта че няколко дружества от групата, независимо от изключително лошото си финансово състояние, са получили значително финансиране през РП (и по-рано) при цени, които при нормално преобладаващи в пазарна икономика условия биха били запазени за финансово стабилни дружества. Друга група от производители износители също не отговори на критерий 3, предвид факта че дружества от групата са закупували природен газ по занижени цени от държавен доставчик.
(45)
Комисията разгласи резултатите от разследването за ТДПИ на засегнатите дружества, органите на КНР и жалбоподателя и ги прикани да направят коментари.
(46)
Получените коментари не бяха такива, че да променят предварителните констатации на Комисията. След като се консултира с държавите членки в съответствие с член 2, параграф 7, буква в), на 13 септември 2013 г. всички подали заявление дружества бяха индивидуално и официално уведомени за окончателното решение на Комисията по отношение на заявленията за ТДПИ на всяко от тях.
(47)
В съответствие с това уведомление нито един от поискалите ТДПИ четирима съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не можа да докаже, че отговаря на всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради което техните заявления за ТДПИ бяха отхвърлени.
3.2. Индивидуално разглеждане
(48)
Единият от двамата производители износители, който първоначално бе включен в извадката, а впоследствие изключен (вж. съображение 18), беше поискал индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, в случай че не бъде включен в извадката. След изключването му от извадката и предвид факта че проверката на място за ТДПИ вече беше извършена (вж. съображение 37 по-горе), бе сметнато, че не би било прекомерно обременяващо на това дружество да бъде предоставено индивидуално разглеждане („ИР“). Никой друг невключен в извадката производител износител не поиска ИР.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Избор на държава аналог
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията предвиди в известието за започване, че нормалната стойност се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, или в случай че не бъде намерена подходяща трета държава с пазарна икономика - въз основа на цените в Съюза в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Преди да пристъпи към определянето въз основа на цените в Съюза, Комисията следва да проучи всички възможности за избор на подходяща държава аналог.
(50)
Заинтересованите страни бяха приканени да коментират избора на държава аналог и използването на цените в Съюза.
(51)
Бяха получени коментари от Китайската търговска палата за внос и износ на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“), от несвързан вносител, както и от двама китайски производители износители, като всички те оспориха използването на цените в Съюза за определяне на нормалната стойност. Като подходящи държави аналози бяха предложени Турция и Индия.
(52)
Междувременно с цел проучване на всички възможности за избор на подходяща държава аналог службите на Комисията бяха определили единадесет трети държави с пазарна икономика с възможно производство на слънцезащитно стъкло и въз основа на публично достъпна информация поканиха 24 дружества от тези държави да съдействат на Комисията. Тези държави са: Австралия, Индия, Индонезия, Япония, Саудитска Арабия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд, Турция и САЩ.
(53)
Въз основа на информацията, с която Комисията разполага, освен КНР и Съюзът само Индия и Турция произвеждат сходния продукт. С цел да направи точна оценка на пригодността на Турция и Индия като подходящи държави аналог, Комисията анализира информация относно сходния продукт, и по-конкретно броя на производителите, размера на вътрешния пазар, равнището на вноса и важността на търговските и нетърговските пречки в двете държави. Само едно дружество от Турция обаче се отзова и изяви желание да съдейства на Комисията въпреки многократните ѝ опити да получи съдействие и от производители от Индия.
(54)
Турция е трета държава с пазарна икономика. Приложимото за сходния продукт вносно мито е 3 % по тарифно третиране „най-облагодетелствана нация“. Поради митническия съюз между Турция и Съюза приложимото вносно мито е 0 %. Не е известно да има други мита или други значителни нетърговски пречки по отношение на сходния продукт.
(55)
Според турския производител, който изяви желание да съдейства при разследването, той е единственото дружество, което произвежда сходния продукт в Турция. Дружеството извършва значително производство и продава сходния продукт както за износ, така и на вътрешния пазар, като количеството на износа надвишава продажбите на вътрешния пазар.
(56)
Въпреки липсата на търговски и нетърговски пречки, през РП на турския пазар не е извършван на практика никакъв внос на слънцезащитно стъкло. В същото време при разследването на Комисията бе потвърдено, че през РП съдействащият производител от държавата аналог е реализирал разумна, а не прекомерна печалба.
(57)
Въз основа на горното и като се вземе предвид цялата налична информация на този етап от разследването, Турция е временно определена за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Нормална стойност
(58)
Предвид факта че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(59)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт за независими клиенти в Турция са били представителни. Количеството на продажбите на съдействащия турски производител на сходния продукт на турския вътрешен пазар бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от включените в извадката китайски производители износители.
(60)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са рентабилни, когато единичната цена е равна на производствената цена или е по-висока от нея. Поради това беше определена производствената цена на турския производител през РП.
(61)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на въпросния вид на продукта са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на производствените разходи за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар за всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(62)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РП.
(63)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на турския производител, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи и печалбата за рентабилните видове на продукта на турския производител.
(64)
Поради това че за произвежданото в Турция през РП слънцезащитно стъкло не е прилагана технология за нанасяне на покритие и никаква част от него не е произведена по производствен процес за флоатно стъкло, за няколко вида на продукта не са реализирани продажби на турския вътрешен пазар. Поради това за видовете на продукта, които през ПР не са продавани в Турция, но са изнасяни от КНР за Съюза, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент на базата на производствените разходи на производителя от държавата аналог Турция, плюс обоснована по размер сума за разходите за реализация и общите и административните разходи и за печалбата. Разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло бяха определени въз основа на предоставени от промишлеността на Съюза данни.
3.4. Експортни цени
(65)
Експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.5. Сравнение
(66)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на цените франко завода на всеки от включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя от държавата аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(67)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(68)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.6. Дъмпингов марж
(69)
За включените в извадката производители износители среднопретеглената конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в Турция беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на продукта в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за включените в извадката производители износители и за получилото ИР дружество бяха определени въз основа на сравнение между определената в Турция среднопретеглена конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт и среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт за всяко дружество, изразено като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(71)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(72)
По отношение на всички останали производители износители от КНР дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи нивото на съдействие в КНР. Нивото на съдействие представлява делът на обема на износа за Съюза на съдействащите производители износители от посочения в жалбата общ обем на износа за Съюза от засегнатата държава (вж. съображения 15 по-горе).
(73)
Нивото на съдействие е високо, предвид факта че вносът от съдействащите производители износители представлява повече от 80 % от общия износ за Съюза през РП. Въз основа на това остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички останали производители износители от КНР, беше фиксиран на ниво, съответстващо на установения най-висок дъмпингов марж за включените в извадката съдействащи производители износители.
(74)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Наименование на дружеството
Временен дъмпингов марж
Включени в извадката дружества
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Дружество с индивидуален дъмпингов марж
Henan Yuhua
31,9 %
Невключени в извадката съдействащи дружества, за които ще се прилага средна за извадката стойност
79,8 %
Всички останали дружества
86,2 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(75)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РП. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(76)
За установяване на общото производство на Съюза през РП бяха използвани цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза. Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по митническа позиция 7007 19 80 - Други - Предпазно стъкло, формирано от залепени листа (слоесто стъкло), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросниците. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП бе оценено на около 21 734 000 m2.
(77)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 79 % от общите продажби на сходния продукт в Съюза.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(78)
В хода на разследването беше установено, че продукцията на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е предназначена за собствено потребление.
(79)
Поради това за целите на настоящото разследване не е необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
4.3. Потребление на Съюза
(80)
Потреблението на Съюза бе установено на базата на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Както е обяснено в съображение 76 по-горе, потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
19 440
28 504
35 258
29 040
Индекс
100
147
181
149
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(82)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза през РП се увеличава с 49 % спрямо 2009 г., но намалява спрямо 2011 г. Като цяло потреблението на Съюза на слънцезащитно стъкло нараства значително спрямо нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличаването на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. съображение 142 по-долу).
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(83)
Дъмпинговият внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Индекс
100
117
283
466
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(84)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза. Пазарният дял на този внос се увеличава по-конкретно от 6,1 % на 28,7 %. Като цяло през РП спрямо 2009 г. дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава значително както в обемно изражение, така и като пазарен дял.
(85)
Увеличението на дъмпинговия внос от засегнатата държава далеч изпреварва увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт и на сходните продукти. Вследствие на това производителите износители успяват да извлекат много по-големи ползи от нарастващото потребление на Съюза и значително укрепват своята позиция на пазара.
4.4.2. Цени на дъмпинговия внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(86)
Средната цена на дъмпинговия внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник:
жалбоподател и отговори на въпросниците на китайските производители износители
(87)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(88)
С цел да се определи подбиването на цените през РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката съдействащи китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7 - 15 %.
(89)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображение 88 по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(90)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(91)
Както е пояснено в съображения 7 и 8 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(92)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(93)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(94)
Бяха оценени следните макроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.6. Макроикономически показатели
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(95)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Обем на производството (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(96)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се увеличава аналогично на потреблението. Производството достига максимална стойност през 2011 г., след което намалява с 30 % през РП. В условията на висок растеж на потреблението промишлеността на Съюза увеличава производствения си капацитет през разглеждания период с 40 %. Въпреки по-високите равнища на производство степента на използване на производствения капацитет на производителите от Съюза намалява с 5 процентни пункта, тъй като в отговор на силното търсене промишлеността на Съюза увеличава рязко производствения си капацитет, достигайки 40 % през РП.
(97)
Въпреки че промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението и използването на капацитета, след като през първите три години от разглеждания период отбелязва значително увеличение, и намалява през разследвания период, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
4.6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(98)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят по следния начин:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Индекс
100
146
159
112
Пазарен дял
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Индекс
100
99
87
75
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(99)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 12 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 49 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 90,2 % през 2009 г. на 67,7 % през РП, т.е. значително намаление с 25 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
4.6.3. Растеж
(100)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се увеличава аналогично на потреблението. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява през периода, докато обемът на вноса нараства. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 366 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не успява в пълна степен да се възползва от растежа на пазара, оказва като цяло неблагоприятно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
4.6.4. Заетост и производителност
(101)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(102)
Заетостта като цяло нараства с 52 % през РП спрямо 2009 г. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през ПР. Производителността остава сравнително постоянна през периода 2009 - 2011 г. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малък брой персонал. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това е в резултат на намалението с около 30 % на производството през същия период.
(103)
Поради това заетостта намалява през РП в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
4.6.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(104)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(105)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишен дъмпинг, не е от значение за оценката.
4.6.6. Микроикономически показатели
(106)
Както е посочено в съображение 92 по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап на стартиране на дейността през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без нарушаващото въздействие на етапа на стартиране на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са показани и индекси.
4.6.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(107)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Индекс 2009 г.
100
64
65
72
Индекс 2010 г.
156
100
101
112
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(108)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато размерът му е 7,9 % спрямо 2011 г., 9,5 % спрямо 2010 г. и 23 % спрямо 2009 г.
(109)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение 89 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение по видове на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през разследвания период.
(110)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с повече от 10 % през РП спрямо 2011 г., но остават сравнително непроменени в периода 2010 - 2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода от 2009 г. до РП. Увеличението на производствените разходи за единица продукция се дължи на спада в обема на производството, докато общите производствени разходи в действителност намаляват през РП спрямо 2011 г.
4.6.8. Разходи за труд
(111)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(112)
В периода от 2009 г. до РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Основното увеличение обаче се отнася за периода от 2011 г. до РП и общият му размер е 4,8 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с инфлацията и разходите на някои производители от Съюза за освобождаване на персонал във връзка със свиването на дейността на промишлеността в периода от 2011 г. до РП.
4.6.9. Запаси
(113)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(114)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода от 2011 г. до РП и с 15 % от 2009 г. до РП, но намаляват с 11,6 % в периода от 2010 г. до 2011 г.
(115)
При разследването беше показано, че предвид намалението на продажбите както в обемно изражение, така и по стойност, производителите от Съюза предпочитат да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е показател от значение при оценката на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
4.6.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(116)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(117)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(118)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намаляла през 2011 г., когато дъмпинговият внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(119)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад от 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(120)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(121)
В таблицата по-горе е показано, че след етапа на стартиране на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009 - 2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(122)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009 - 2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009 - 2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г.
(123)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
4.7. Заключение относно вредата
(124)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива през РП поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(125)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(126)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени цени, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която достига значителни отрицателни стойности през РП.
(127)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, през РП те се увеличават спрямо 2011 г. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в съображение 121, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират с дъмпинговия внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(128)
Следователно може да се заключи, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(129)
Предвид изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(130)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(131)
При разследването бе показано, че дъмпинговият внос рязко нараства през разглеждания период, като обемът му се увеличава значително с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Явно е, че увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза се случват по едно и също време. При разследването бе установено също така, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 89 по-горе.
(132)
При разследването бе показано, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос намаляват с 27,2 %, което увеличава маржовете на подбиване на цените. В контекста на този извънредно висок ценови натиск промишлеността на Съюза полага значителни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при които започва да работи на загуба. Така през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад, а през РП отбелязва загуби.
(133)
Въз основа на изложеното по-горе се стига до временното заключение, че наличието на дъмпингов внос и рязкото увеличаване на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, имат решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(134)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Индекс
100
86
101
98
Средна цена EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(135)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,5 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(136)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този вноса е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(137)
Въз основа на това и по-специално предвид обема на вноса и пазарните дялове от трети държави, както и равнищата на цените им, може да се направи временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(138)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(139)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009 - 2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада).
(140)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. Съотношението продължава да намалява, като достига 5 % през 2012 г., когато производителите от Съюза започват да се конкурират с китайския износ на ниски цени за основни пазари на трети държави. Следователно предвид факта че пазарът на Съюза е основният пазар за промишлеността на Съюза и поради това че слънцезащитното стъкло е относително тежък и чуплив продукт, което означава, че за транспортирането му на големи разстояния са необходими допълнителни разходи (поради счупвания и корозия), на настоящия етап не може да се направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна на потреблението
(141)
Както е посочено по-горе, в периода от 2009 до РП потреблението на Съюза се увеличава с 49 %. Най-високата стойност се отбелязва през 2011 г., когато увеличението е 81 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва от това увеличение на потреблението. Пазарният ѝ дял намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25 % спрямо 2009 г. (- 14,1 % спрямо 2011 г.). За разлика от промишлеността на Съюза пазарният дял на Китай се увеличава рязко, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, като постига увеличение от 64,8 % за този период и общо увеличение от 366 % за целия период. През разглеждания период китайският внос отбелязва огромно увеличение от 596 %.
(142)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се дъмпингов внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският дъмпингов внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това може да се направи временното заключение, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(143)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага, около 80 - 85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15 - 20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло. Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009 - 2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (5). Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че съкращенията в ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) са нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата (6). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава относително високо през същия период 2009 - 2012 г.
(144)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а от там и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.5. Заключение
(145)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Бяха анализирани други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението и положението на пазара на някои от приложенията на слънцезащитното стъкло, като например слънчевите модули, и за никой от тези фактори, разгледани индивидуално и кумулативно, не беше сметнато да е от такова естество, че да прекъсва установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(146)
Въз основа на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(148)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред неплатежоспособност. Ако не бъдат наложени мерки, изглежда много вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(149)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените цени, подобрявайки по този своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло. На последно място се отбелязва, че има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския дъмпингов внос, може да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(150)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение не би могло да се запази в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза и други производители могат да бъдат изправени пред неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(151)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(152)
Основната стопанска дейност на двамата съдействащи вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(153)
Беше изразено твърдението, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже неблагоприятно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. На първо място се отбелязва, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(154)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини
(155)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима от ползватели изразиха силна подкрепа за налагането на антидъмпингови мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което не винаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антидъмпингови мерки. Според тези ползватели налагането на антидъмпингови мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(157)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6 - 8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антидъмпингови мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малка от 1 %. Това се дължи главно на факта, че съдействащите ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза. Следователно въпреки че евентуалното налагане на антидъмпингови мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули на промишлеността на Съюза.
(158)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, и не биха били повлияни неблагоприятно от налагането на антидъмпингови мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(159)
Предвид изложеното по-горе представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки временно се отхвърлят.
6.5. Съображения, свързани с конкуренцията
(160)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антидъмпинговата процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела, и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антидъмпингови мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(161)
Тези твърдения временно се отхвърлят. На първо място се отбелязва, че картелът прекратява дейността си най-късно през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. На второ място - картелът не засяга никой от включените в извадката производители от Съюза и повечето настоящи производители от Съюза с най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антидъмпингови мита да окаже каквото и да е въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(162)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(163)
На първо място се отбелязва, че пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването, а не се разглежда като свързан пазар. При разследването беше показано, че производителите от Съюза действително продължават да бъдат конкурентоспособни на тази пазарна ниша въпреки относително по-високите им цени благодарение на явно по-ниското качество на внасяното от КНР слънцезащитно стъкло с покритие. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Вследствие на това твърдението се отхвърля на настоящия етап. Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползва(т) от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това твърдението временно се отхвърля.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, включително интересите на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите, не са налице убедителни основания против налагането на временни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(165)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(166)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволи на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне печалба преди данъчното облагане за продажбите на сходния продукт в Съюза, която е нормално да бъде постигната в сектора от промишленост от същия вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза можеше да очаква да реализира при липса на вредоносен дъмпинг. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е все още малък и поради това не може да е нарушил нормалните условия на конкуренция.
(168)
На тази основа бе изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените цени на включените в извадката производители от Съюза през РП.
(169)
След това необходимото увеличение на цената бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. После всяка разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от среднопретеглената стойност на вноса на база CIF.
7.2. Временни мерки
(170)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Ставките на временното антидъмпингово мито, изразени спрямо цената CIF на границата на Съюза без платено мито, съответно са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Други съдействащи дружества
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Всички останали дружества
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за посочените в настоящия регламент дружества са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установената по време на настоящото разследване ситуация по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага със ставката на митото, приложимо за „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 по-горе), тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за всички „други съдействащи дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката съдействащи дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално определено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-горе).
(173)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
7.3. Заключителни разпоредби
(174)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в известието за започване срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 (код по ТАРИК 7007198010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Други съдействащи дружества, посочени в приложение I
38,4 %
Всички останали дружества
42,1 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички останали дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.
A BIZOTTSÁG 1205/2013/EU RENDELETE
(2013. november 26.)
a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
2013. február 28-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy 2013. január 15-én az EU ProSun Glass (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes szolárüveg-termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottságot tájékoztatták, hogy hibás az eljárás megindításáról szóló értesítés 2. pontjában szereplő termékmeghatározás. Ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) közzétették az eljárás megindításáról szóló értesítés helyesbítését, amelyben javították ezt a kisebb hibát.
(4)
A Bizottság 2013. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján párhuzamos szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette a KNK-ból származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.
1.2. Nyilvántartásba vétel
(5)
A panaszbejelentéssel együtt az érintett országból származó szolárüvegimport nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet is benyújtottak, amelyet azonban 2013. október 2-án visszavontak.
1.3. Az érintett felek
(6)
Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a KNK-ban működő ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, kereskedőket, felhasználókat, beszállítókat és a KNK hatóságait. Valamennyi érdekelt fél számára lehetőséget biztosított, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertesse álláspontját, és meghallgatást kérjen. A Bizottság a lehetséges analóg országok gyártóit is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és egyúttal felkérte őket a részvételre.
1.3.1. Mintavétel
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg hét aktív gyártó alkotja, amelyek közül kettő kkv-nak minősülő vállalkozás. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy összeállított egy uniós gyártókból álló ideiglenes mintát. Ez a minta négy olyan uniós gyártóból állt, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy szolárüveget gyártanak. A mintát a Bizottság a hasonló termék 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti legnagyobb reprezentatív értékesített mennyisége alapján választotta ki. A mintába felvett uniós gyártók termelése az uniós gyártás több mint 50 %-át tette ki. A Bizottság az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához mellékelt megjegyzés útján értesítette az érdekelt feleket az uniós gyártók javasolt mintájáról. Az uniós gyártókat emellett a Bizottság levélben is tájékoztatta a javasolt mintáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket arra is felkérték, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat.
(8)
Egy kkv jelezte szándékát, hogy be kíván kerülni a mintába. Ezt a vállalatot a Bizottság egy magas értékesítési volumenű vállalattal együtt felvette a mintába, amelyből egyúttal eltávolította a legalacsonyabb értékesítési volumenű vállalatot. Az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban nem érkezett további észrevétel. Végeredményben tehát a Bizottság két vállalattal bővítette az eredetileg javasolt mintában szereplők körét, illetve egy vállalatot kivett a mintából.
(9)
Az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság úgy határozott, hogy az öt vállalatot tömörítő mintából kivesz egy vállalatot, amelyről bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából nem tekinthető reprezentatívnak. Pontosabban: a vállalat működésének kezdeti szakaszában volt (ami az uniós gazdasági ágazat egészére nem volt jellemző) és emiatt a jövedelmezőségi tendencia nem nyújtott volna hiteles képet az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.
(10)
Az uniós gyártók mintáját tehát végül négy uniós gyártó alkotta. A végleges minta az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítésének 79 %-át képviseli, és így az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősül.
(11)
A hét uniós gyártóból három kérelmezte, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Az uniós gyártók kis számára való tekintettel az a döntés született, hogy az anonimitásuk megőrzését nem kérő uniós gyártók kilétét sem fedik fel, mert e vállalatok megnevezése révén esetleg a többi vállalat kilétét is meg lehetne állapítani. Az Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: GMB/IF) kiléte azonban már ismert, mert a vállalat nyilvánosan bejelentette, hogy egyike volt a panasz benyújtóinak.
b) Mintavétel a független importőrök körében
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat.
(13)
Négy független importőr töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt formanyomtatványt, míg mindössze két importőr válaszolt a konkrét kérdőívre. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
c) Mintavétel az exportáló gyártók esetében
(14)
Tekintettel az exportáló gyártók nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyeztek kilátásba a dömping meghatározására. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte valamennyi exportáló gyártót, hogy jelentkezzen, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően bocsássa rendelkezésre az érintett termékkel kapcsolatosan 2012. január 1. és 2012. december 31. között folytatott tevékenységeire vonatkozó alapvető információkat.
(15)
Tizenkét - az unióba irányuló kínai export összesen több mint 95 %-át képviselő - kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártókat tömörítő vállalatcsoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.
(16)
A benyújtott adatok alapján és összhangban az alaprendelet 17. cikkével a Bizottság öt exportáló gyártóból álló ideiglenes mintát választott ki a szolárüveg Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen meg lehetett vizsgálni.
(17)
A javasolt mintáról valamennyi érdekelt felet, továbbá a KNK hatóságait is tájékoztatták, illetve felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket. A benyújtott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság úgy határozott, hogy nem változtat az öt vállalatból álló javasolt minta összetételén, és a végleges mintáról valamennyi érdekelt felet megfelelően tájékoztatta.
(18)
A vizsgálat a későbbiekben megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül kettő az Unióba irányuló exportértékesítésükre vonatkozóan túl magas értéket adott meg, és ezért indokolatlanul kerültek be a mintába. Ennek alapján mindkét vállalatot kizárták a mintából, miután lehetőséget biztosítottak számukra, hogy megtegyék észrevételeiket. A vállalatok által benyújtott észrevételek alapos elemzését követően a Bizottság megállapította, hogy nem szándékosan szolgáltattak téves adatokat, és úgy döntött, hogy a továbbiakban is az alaprendelet 18. cikke szerinti együttműködő feleknek tekinti őket.
(19)
Az említett kizárásokat követően a Bizottság mérlegelte, hogy további exportáló gyártókkal bővíti a mintát. Tekintettel azonban arra, hogy mindkét kizárásra a vizsgálat késői szakaszában került sor, ez nem tűnt megvalósíthatónak, mert így veszélybe került volna a vizsgálat jogszabályban előírt határidőn belüli lezárása.
(20)
A szolárüveg exportáló gyártóit, illetve exportáló gyártók csoportjait tömörítő felülvizsgált minta tehát a következő:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, és a vele kapcsolatban álló vállalatok (a továbbiakban: Flat Glass csoport);
-
Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings (a továbbiakban: Xinyi) és a vele kapcsolatban álló kereskedő;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, és kapcsolt vállalatai (a továbbiakban: Hehe csoport).
(21)
Miután a Bizottság tudomást szerzett arról, hogy két exportáló gyártó túl magas exportértékesítési adatokat nyújtott be (lásd a (18) preambulumbekezdést), kiigazította a KNK-ból származó érintett termék exportértékesítésének összmennyiségét. Az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján a végső minta több mint 50 %-át tette ki az érintett termék 2012. január 1. és 2012. december 31. között exportált összmennyiségének, és így reprezentatívnak minősül a KNK-ból az Unióba exportált szolárüveg összmennyisége tekintetében.
d) Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások
(22)
A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi kérdőívet igénylő kínai exportáló gyártónak, illetve a mintába felvett uniós gyártóknak, a független importőröknek és azok szövetségeinek, továbbá azon felhasználóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek.
(23)
Négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett összes uniós gyártó, két független uniós importőr és tizenkét felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.
(24)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alábbi vállalatok vagy vállalatcsoportok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
(a)
uniós gyártók
-
GMB/IF és a bizalmasan kezelendő vállalatok.
(b)
importőrök
-
Vetrad NV, Hollandia
(c)
felhasználók
-
Sunerg Solar SRL, Olaszország
(d)
a KNK-ban működő exportáló gyártók:
-
a mintában szereplő vállalatok:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (a továbbiakban: Flat Glass csoport);
-
Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (a továbbiakban: Xinyi csoport);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: Hehe csoport).
-
egyedi vizsgálat alá vont vállalat:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd.
(e)
analóg országbeli gyártó:
-
Mivel a rendes értéket olyan KNK-beli exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja értelmében nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, az alábbi vállalat telephelyein tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy az analóg országnak kiválasztott Törökországból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Törökország.
1.3.2. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(25)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(26)
A jelenlegi vizsgálat tárgyát képező termék a szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék) 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküvegből.
(27)
Az érintett terméket jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá sorolják be.
(28)
A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok, valamint a melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok gyártásához használt egyik elem.
2.2. Hasonló termék
(29)
A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék és a KNK belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék és az analóg országnak választott Törökország belföldi piacán gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkeznek. Ezek a termékek tehát az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen „hasonló termékeknek” minősíthetők.
2.3. A termékkört érintő kérelmek
(30)
Az egyik importőr kérelmezte, hogy az üvegházak építéséhez használt kertészeti üveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, azzal érvelve, hogy az üvegházakhoz igen különböző méretű üvegeket alkalmaznak, míg a szolárüveget kizárólag bizonyos méretekben állítják elő. Az importőr továbbá tanúsítvánnyal igazolta, hogy importja 300 ppm-nél magasabb vastartalmú üveget is magában foglal. Az importált kertészeti üveg e része nyilvánvalóan nem tartozik a jelenlegi vizsgálat hatálya alá.
(31)
Egy másik importőr kérelmezte, hogy az általa importált és állítása szerint a szolárüveggel megegyező, illetve a szolárüvegéhez igen hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező (üvegpolcokhoz, panelbetétekhez, asztallapokhoz, tolóajtóbetétekhez, felső panelekhez stb. használt) bútorüveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, mert annak végfelhasználási módja eltér a szolárüvegétől. A benyújtott bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy az importőr által behozott üvegek nagyobb része nem felel meg a szolárüveg fenti (26) preambulumbekezdésben meghatározott összes műszaki jellemzőjének. Konkrétabban, az importált üvegek hat típusa 300 ppm-nél jóval magasabb vastartalommal rendelkezik, míg a vastartalom egy típus esetében nem éri el a 300 ppm-t, napenergia-áteresztésük viszont jelentősen elmarad a szolárüvegként történő besoroláshoz szükséges 88 %-os minimális értéktől. Az importőr érvelése szerint annak ellenére, hogy az említett üvegtípusok nem felelnek meg a szolárüveg - fenti (26) preambulumbekezdésben ismertetett - műszaki jellemzőinek, megfelelnek a szolárüvegként történő besorolás elsődleges feltételének, vagyis edzett nátronmész síküvegek. A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy kizárólag a szolárüveg összes műszaki jellemzőjének megfelelő üvegtípusok tartoznak a vizsgálat hatálya alá. Ennek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a fentiekben említett, e konkrét importőr által importált üvegtípusokra nem terjed ki a vizsgálat hatálya.
(32)
Ugyanakkor a jelenlegi szakaszban az érintett termék meghatározása alá tartozik a kertészeti, illetve bútorüveg valamennyi olyan típusa, amely a szolárüveggel megegyező műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mivel adott esetben ezeket fel lehet használni szolárüvegként.
(33)
Az importőr kifejtette továbbá, hogy az úsztatott üveget ki kell vonni a termékkörből, mert azt más eljárással állítják elő, mint az importőr által egyetlen szolárüvegtípusnak tekintett hengerelt üveget. Emellett, mivel állítása szerint a szolárüvegtermékek nem helyettesíthetők úsztatott üvegből készített lakberendezési termékekkel, az úsztatott üveg nem minősül hasonló terméknek és ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. A Bizottság azt az ideiglenes álláspontot képviseli, hogy az úsztatott üveg nem zárható ki a termékkörből mivel megfelel a fenti (26) preambulumbekezdésben megjelölt összes műszaki jellemzőnek. A vizsgálat továbbá arra is rámutatott, hogy az úsztatott üveg egyértelműen alkalmazható szolárüvegként, és azt az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportőrök egyaránt előállítják. Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az úsztatott üvegre továbbra is kiterjed a vizsgálat hatálya.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak.
(35)
Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
(1)
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értéket tükrözik;
(2)
a vállalkozás átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
(3)
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
(4)
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
(5)
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(36)
Tíz együttműködő vállalat nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és töltött ki piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a megadott határidőn belül. Az alaprendelet 2 cikke (7) bekezdésének d) pontjával összhangban a mintát alkotó vállalatok, valamint az egyedi vizsgálat alá vont vállalat esetében elvégezték a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzést (lásd az alábbi (48) preambulumbekezdést).
(37)
Ennek alapján az alábbi négy vállalat vagy vállalatcsoport tekintetében született döntés a piacgazdasági elbánásra vonatkozóan:
-
a mintába felvett vállalatok
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (Flat Glass csoport);
-
Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (Xinyi csoport);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (Hehe csoport).
-
egyedi vizsgálat alá vont vállalat:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd.
(38)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben közölt adatokat.
(39)
A kapcsolódó felek esetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más KNK-beli, vele kapcsolatban álló vállalat akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.
(40)
Ennek alapján a négy exportáló gyártó (vállaltcsoport) által benyújtott piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata tizenegy jogalanyra terjedt ki.
(41)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő négy exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem tudta bizonyítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt valamennyi kritériumnak való megfelelést.
(42)
Konkrétabban: három exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás második feltételének, mivel sem egyénileg, sem pedig csoportként nem bizonyították, hogy átlátható könyvelést vezettek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetettek.
(43)
Emellett a négy exportáló gyártó közül egyetlen sem bizonyította - sem egyénileg, sem pedig csoportként -, hogy esetükben nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezek a vállalatok, illetve vállalatcsoportok tehát nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás harmadik feltételének. Konkrétabban: mind a négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártók csoportja részesült adókedvezményekből.
(44)
Az egyik exportáló gyártó azért sem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a vizsgálati időszakban (illetve azt megelőzően) a csoport több, nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalata olyan kamat mellett jutott jelentős finanszírozáshoz, amelyet rendes piacgazdasági körülmények között csak stabil pénzügyi helyzetű vállalatoknak biztosítanak. Az exportáló gyártók egy másik csoportja amiatt nem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a csoporthoz tartozó egyes vállalatok állami tulajdonban lévő vállalattól kedvezményes áron vásároltak földgázt.
(45)
Az érintett vállalatokat, a KNK hatóságait és a panaszost a Bizottság tájékoztatta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat eredményéről, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(46)
A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság ideiglenes megállapításain. 2013. szeptember 13-án, a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti tagállami egyeztetést követően valamennyi kérelmezőt külön és hivatalos úton tájékoztatták az egyes piacgazdasági elbánások iránti kérelmek kapcsán meghozott végleges bizottsági döntésről.
(47)
Ennek értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező KNK-beli négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártókat tömörítő csoport közül egyetlen sem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi feltételnek, így piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket elutasították.
3.2. Egyedi vizsgálat
(48)
A mintában eredetileg szereplő, majd a későbbiekben (lásd a (18) preambulumbekezdést) mintából kizárt két exportáló gyártó közül egy kérelmet nyújtott be, hogy amennyiben nem kerül be a mintába, esetében az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálatot végezzenek. A mintából történt kizárását követően, illetve mivel már sor került a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrző látogatásra (lásd a (37) preambulumbekezdést) az a döntés született, hogy a szóban forgó vállalat egyedi vizsgálata nem jelentene túlzott terhet. A mintán kívüli többi exportáló gyártó nem kérelmezett egyedi vizsgálatot.
3.3. Rendes érték
3.3.1. Az analóg ország kiválasztása
(49)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozza meg, illetve abban esetben, ha nem tud azonosítani megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot, akkor a rendes értéket ugyanezen pont értelmében az uniós árak alapján állapítja meg. A Bizottság minden lehetőséget megvizsgál a megfelelő analóg ország kiválasztása tekintetében mielőtt úgy határoz, hogy az uniós árakat fogja alkalmazni.
(50)
Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket az analóg ország kiválasztásával, illetve az uniós árak alkalmazásával kapcsolatban.
(51)
Észrevételt a könnyűipari és a kézműipari termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCLA), egy független importőr, valamint két kínai exportáló tett, amelyek mind az uniós árak alkalmazásával szemben foglaltak állást, és megfelelő analóg országként Törökországot és Indiát javasolták.
(52)
A Bizottság szolgálatai annak érdekében, hogy a megfelelő analóg ország kiválasztásához minden lehetőséget megvizsgáljanak, miután a nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodva tizenegy piacgazdasággal rendelkező harmadik országról állapították meg, hogy feltételezhetően rendelkeznek szolárüveggyártással, felkérték a szóban forgó országok 24 vállalatát, hogy működjenek együtt a Bizottsággal. Ezek az országok a következők voltak: Ausztrália, India, Indonézia, Japán, Szaúd-Arábia, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan, Thaiföld, Törökország és az Egyesült Államok.
(53)
A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján - a KNK-n és az Unión kívül - kizárólag Indiában és Törökországban foglalkoztak a hasonló termék gyártásával. A Bizottság annak érdekében, hogy kellő alapossággal felmérhesse, hogy Törökország és India alkalmas-e megfelelő analóg országnak, megvizsgálta a hasonló termékkel kapcsolatos információkat, vagyis a két ország gyártóinak számát, belföldi piacaik méretét, importjuk mértékét, valamint a kereskedelmi és nem kereskedelmi jellegű akadályokat. Ugyanakkor mindössze egyetlen, törökországi vállalat lépett kapcsolatba a Bizottsággal és jelezte együttműködési szándékát, annak ellenére, hogy a Bizottság több kísérletet tett arra, hogy indiai gyártókat is bevonjon az együttműködésbe.
(54)
Törökország piacgazdasággal rendelkező harmadik ország. A hasonló termékre kivetett legnagyobb kedvezményes importvám mértéke 3 %, míg a Törökország és az Unió közötti vámunió alapján a két fél között alkalmazott vám mértéke 0 %. Semmi jel nem utal egyéb vám, illetve nem kereskedelmi jellegű akadály jelenlétére.
(55)
A vizsgálatban való együttműködésre kész törökországi gyártó állítása szerint, ő az egyetlen olyan vállalat Törökországban, amely a hasonló terméket gyártja. A vállalat gyártása jelentős, a hasonló terméket a belföldi piac mellett exportra is értékesíti, mégpedig a belföldi eladási mennyiségeket meghaladó mértékben.
(56)
A kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi jellegű akadályok hiánya ellenére a vizsgálati időszakban a törökországi piacon gyakorlatilag nem importáltak szolárüveget. A bizottsági vizsgálat azt is megerősítette, hogy az analóg országbeli együttműködő gyártó a vizsgálati időszakban ésszerű mértékű, vagyis nem túl magas nyereséget ért el.
(57)
A fentiekben ismertettek alapján és a vizsgálat jelenlegi szakaszában rendelkezésre adatok figyelembevételével, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében ideiglenesen Törökországot választották analóg országnak.
3.3.2. Rendes érték
(58)
Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az analóg országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg a rendes értéket.
(59)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék törökországi független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a törökországi együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a törökországi belföldi piacon ahhoz viszonyítva, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő kínai exportáló gyártók.
(60)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a törökországi gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költséget.
(61)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(62)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(63)
A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a törökországi gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a törökországi gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.
(64)
Minthogy a szolárüveg törökországi gyártási folyamata során a vizsgálati időszakban nem alkalmaztak bevonási eljárást és a törökországi szolárüveget egyetlen alkalommal sem úsztatott eljárással készítették, számos terméktípus esetében nem került sor értékesítésre a törökországi belföldi piacon. Azokra a KNK-ból az Unióba exportált terméktípusokra vonatkozóan tehát, amelyek a vizsgálati időszakban nem kerültek eladásra Törökországban, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a törökországi analóg gyártó ésszerű értékesítési, adminisztratív és általános költséggel, valamint ésszerű haszonkulccsal növelt gyártási költsége alapján számították ki. A bevonási és úsztatott gyártási eljárás költségét az uniós gazdasági ágazattól származó adatok alapján határozták meg.
3.4. Exportárak
(65)
Az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
3.5. Összehasonlítás
(66)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi, gyártelepi alapon megállapított árainak az analóg ország gyártójának belföldi értékesítési áraival vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján határozták meg.
(67)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.
(68)
Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.
3.6. Dömpingkülönbözet
(69)
A mintába felvett exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a törökországi hasonló termék valamennyi típusa számtanilag képzett rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával.
(70)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók, valamint az egyedi vizsgálat alá vont gyártó esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghatározására úgy került sor, hogy a Törökország vonatkozásában a hasonló termék egyes típusaira számtanilag képzett rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával.
(71)
A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.
(72)
Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy a KNK esetében milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportmennyiségének az érintett országból Unióba irányuló export panaszban ismertetett összmennyiségéhez viszonyított aránya (lásd a (15) preambulumbekezdést).
(73)
Az együttműködés magas szintű, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal az Unióba irányuló export több mint 80 %-át tette ki. Ennek alapján az összes többi KNK-beli exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.
(74)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat neve
Ideiglenes dömpingkülönbözet
A mintában szereplő vállalatok
Flat Glass csoport
86,2 %
Hehe csoport
75,3 %
Xinyi csoport
74,0 %
Egyéni dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat
Henan Yuhua
31,9 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok, amelyekre a minta átlagát alkalmazzák
79,8 %
Összes többi vállalat
86,2 %
4. A KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(75)
A vizsgálati időszakban 8 gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(76)
A vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapításához az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló valamennyi információt - mint például a panaszos által szolgáltatott információkat, az uniós gazdasági ágazat szövetségétől (Glass for Europe) származó makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat - felhasználták. Az import volumenének és értékének meghatározásához az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni, mert a szolárüveget a 7007 19 80 - Más - Rétegelt biztonsági üveg vámtarifaszám alá tartozó termékként importálják az Unióba, és e vámtarifaszám olyan termékeket is magában foglal, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. Az import volumenét és értékét a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége által szolgáltatott adatok alapján állapították meg, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a kérdőívekre adott válaszokkal. Ez alapján az uniós össztermelés becsült mértéke mintegy 21 734 000 m2 volt a vizsgálati időszakban.
(77)
A (10) preambulumbekezdésben ismertettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amely a hasonló termék uniós összértékesítésének 79 %-át tette ki.
4.2. Az érintett uniós piac meghatározása
(78)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintába felvett uniós gyártók közül egyik sem termelt saját célú felhasználásra.
(79)
Következésképpen e vizsgálat esetében szükségtelen a nem szabadpiaci értékesítések külön elemzése.
4.3. Uniós felhasználás
(80)
Az uniós felhasználást az uniós gyártók által uniós piacon értékesített összmennyiség alapján állapították meg, amelyből levonták az említett gyártók exportértékesítését, majd hozzáadták a KNK-ból, illetve más harmadik országokból származó behozatalt. Ahogy az már a fenti (76) preambulumbekezdésben is szerepelt, az uniós felhasználás meghatározásához a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége (Glass for Europe) által benyújtott adatokat használták fel, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszaival.
(81)
Az uniós felhasználás alakulása:
1. táblázat
Uniós felhasználás (1 000 m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Forrás: Glass for Europe és a panaszos
(82)
A figyelembe vett időszakban az uniós összfelhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a szolárüveg uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt. Ennek hátterében elsősorban a végtermékek, különösen a napelemmodulok megnövekedett felhasználása áll (lásd a (142) preambulumbekezdést).
4.4. Az érintett országból származó behozatal
4.4.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése
(83)
Az érintett országból származó Unióba irányuló dömpingelt behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A KNK-ból származó behozatal volumene (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Piaci részesedés
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Forrás: Glass for Europe és a panaszos
(84)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumene számottevően, 596 %-kal nőtt, ami ahhoz vezetett, hogy az érintett termék Unióba irányuló behozatalának piaci részesedése jelentős mértékben emelkedett. Konkrét adatokkal kifejezve: a szóban forgó import piaci részesedése 6,1 %-ról 28,7 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék dömpingelt behozatala mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között.
(85)
Az érintett országból származó dömpingelt import bővülése jóval meghaladta az érintett termék és a hasonló termékek uniós felhasználásának növekedést. Az exportáló gyártók tehát sokkal nagyobb mértékben voltak képesek kihasználni a bővülő uniós felhasználást és jelentős mértékben megerősítették piaci pozíciójukat.
4.4.2. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal árai és az alákínálás
(86)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Importárak (EUR/m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
KNK
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Forrás:
a panaszos és a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai
(87)
A figyelembe vett időszakban csökkent az érintett termék átlagos importára. Az átlagos importár 27,2 %-kal, a 2009-es 6,02 EUR/m2-ről a vizsgálati időszakban 4,38 EUR/m2-re csökkent.
(88)
A vizsgálati időszak alatti alákínálás mértékének megállapítása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát a mintába felvett együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán, első független vevőnek értékesített behozatal azon, megfelelő terméktípusonkénti súlyozott átlagárával, amelyet a vámkezelés, vám, valamint kezelési és rakodási költségekkel felfelé kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az említett kiigazítások, termékkódtól függően, 7 % és 15 % közötti árnövekedést eredményeztek.
(89)
Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva termékkódonként hasonlították össze, az adatokat szükség esetén a (88) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazítva, levonva az engedményeket és a visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - kimutatta, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala súlyozott átlagban 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak.
4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(90)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(91)
Ahogy az a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésben már említésre került, az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmaztak.
(92)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak makrogazdasági mutatóit a Bizottság az uniós gazdasági ágazattól kapott, az uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján elemezte.
(93)
A jelenlegi vizsgálat céljára az alábbi makrogazdasági mutatókat elemezték: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.
(94)
Az elemzésbe bevont mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
4.6. Makrogazdasági mutatók
4.6.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(95)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4. táblázat
gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index (2009)
100
114
124
140
Gyártási volumen (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Kapacitáskihasználás
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(96)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban 30 %-kal csökkent. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 40 %-kal növelte gyártási kapacitását. A magasabb termelési szint ellenére az uniós gyártók kapacitáskihasználása 5 százalékponttal csökkent, ami arra vezethető vissza, hogy az uniós gazdasági ágazat az erőteljes kereslet miatt bővítette termelési kapacitását, amely a vizsgálati időszakban elérte a 40 %-ot.
(97)
Jóllehet az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva növelte kapacitását, termelési szintje a felhasználásnál kisebb mértékben emelkedett, kapacitáskihasználása pedig a figyelembe vett időszak első három évében tapasztalt jelentős növekedést követően csökkent a vizsgálati időszakban, amely egybeesett az érintett országból származó dömpingelt import piaci részesedésének bővülésével.
4.6.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(98)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Piaci részesedés
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Forrás: Glass for Europe és a panaszos
(99)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített volumen 12 %-kal nőtt. Az uniós felhasználás 49 %-os növekedése miatt azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 90,2 %-ról a vizsgálati időszakban 67,7 %-ra történt - vagyis a figyelembe vett időszakban jelentős, 25 %-os - csökkenésében jelent meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az érintett országból származó dömpingelt importnál jóval kisebb mértékben nőtt. Az uniós gyártók tehát nem tudták teljes mértékben kihasználni a bővülő felhasználást és ennek következtében csökkent piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt.
4.6.3. Növekedés
(100)
Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók - vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés - tükrözik. Jóllehet az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése nem követte ezt a tendenciát: az importvolumen növekedésével egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent. Ugyanezen időszak alatt a KNK-ból származó import piaci részesedése 366 %-kal bővült. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét.
4.6.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(101)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás - teljes munkaidős egyenértékben (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Termelékenység (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(102)
A foglalkoztatás összességében 52 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A növekedés azonban a 2011-ig tartó időszakban jelentkezett, amikor 932 teljes munkaidős egyenértéknél elérte csúcsát, és amelyet követően 857 teljes munkaidős egyenértékre csökkent a vizsgálati időszakban. A 2009-2011 közötti időszak egésze alatt a termelékenység viszonylag stabil maradt. Ez részben azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártása nagymértékben automatizált és nem igényel nagy létszámú személyzetet. 2011-hez képest azonban a termelékenység 24,4 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban, ami arra vezethető vissza, hogy ugyanezen időszakban a termelés mintegy 30 %-kal visszaesett.
(103)
A vizsgálati időszakban a foglalkoztatás tehát a hasonló termék vizsgálati időszak alatti uniós termelésében megmutatkozó tendenciát követve csökkent.
4.6.5. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(104)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó import volumenét és árait a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekinthető.
(105)
Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, a korábbi dömpingből való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát.
4.6.6. Mikrogazdasági mutatók
(106)
Ahogy az már a (92) preambulumbekezdésben is szerepelt, a mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján elemezték. A mintába felvett uniós gyártók többsége 2009-ben hajtotta végre az induló beruházásokat és kezdte meg a hasonló termék gyártását. Az alábbiakban elemzett valamennyi mutatóra tehát meghatározó hatást gyakorolt az említett 2009-es évi induló szakasz. Annak érdekében, hogy a tendenciák a mintába felvett vállalatok induló szakaszának torzító hatása nélkül kerüljenek bemutatásra, az indexeket a 2010. évtől kezdődően is kifejezték.
4.6.7. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(107)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Átlagos eladási árak az Unióban
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos eladási egységár az uniós piacon (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index (2009)
100
85
84
77
Index (2010)
117
100
98
90
Termelési egységköltség (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index (2009)
100
64
65
72
Index (2010)
156
100
101
112
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai
(108)
Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan csökkentek, de a vizsgálati időszakban különösen nagymértékű - 2011-hez képest 7,9 %-os, 2010-hez képest 9,5 %-os, 2009-hez képest 23 %-os - csökkenés volt tapasztalható.
(109)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára és a kínai import árai közötti jelentős különbség ellenére, a terméktípusonkénti összehasonlításon alapuló tényleges alákínálás mértéke jóval alacsonyabb - a vizsgálati időszakban 10,6 % és 26,7 % közötti - értéket mutatott, ahogy az a (89) preambulumbekezdésben is szerepel.
(110)
A termelési egységköltség 2011 és a vizsgálati időszak között több mint 10 %-kal nőtt, míg 2010 és 2011 között lényegében állandó szinten maradt. 2009 és a vizsgálati időszak között a termelési költségek lényegében az értékesítési árak alakulásának tendenciáját követték. A termelési egységköltség növekedése a gyártási volumen csökkenéséből adódott, miközben a teljes gyártási költség valójában csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között.
4.6.8. Munkaerőköltségek
(111)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos költség (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index (2009)
100
98
107
112
Index (2010)
102
100
109
114
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai
(112)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan, összességében 12 %-kal nőtt. A legjelentősebb - 4,8 %-os - növekedés 2011 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható. A munkaerőköltség növekedése részben magyarázható az inflációval, illetve egyes uniós gyártók esetében az iparágban 2011 és a vizsgálati időszak között tapasztalt visszaesésből adódó leépítések kapcsán felmerült költségekkel.
4.6.9. Készletek
(113)
A mintába felvett uniós gyártók készletszintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
9. táblázat
Raktárkészlet
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészletek (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index (2009)
100
122
108
115
Index (2010)
82
100
88
95
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai
(114)
A készletek 2011 és a vizsgálati időszak között 7,3 %-kal, 2009 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal növekedtek, míg 2010 és 2011 között 11,6 %-kal csökkentek.
(115)
A vizsgálat rámutatott, hogy az értékesítés volumenében és értékében bekövetkezett csökkenés miatt az uniós gyártók hajlamosak korlátozott készleteket tartani a hasonló termékből. A hasonló termék készletszintjének figyelembe vett időszak alatti emelkedése tehát fontos mutatónak minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.
4.6.10. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(116)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Jövedelmezőség
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index (2009)
100
241
240
129
Index (2010)
- 244
100
99
- 174
Pénzforgalom (ezer EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index (2009)
100
337
355
229
Index (2010)
-73
100
113
21
Beruházások (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index (2009)
100
40
17
23
Index (2010)
253
100
42
59
A beruházások megtérülése
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index (2009)
100
339
393
66
Index (2010)
-72
100
139
- 120
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(117)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.
(118)
2009-ben a legtöbb mintába felvett uniós gyártó veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, ami elsősorban azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártását - a fentiekben ismertetetteknek megfelelően - ebben az időszakban kezdték meg. 2010-ben az átlagos nyereség már elérte a 8,31 %-t. A jövedelmezőség ezt követően 2011-ben a dömpingelt import növekedésével párhuzamosan enyhén visszaesett. Végezetül az iparág jelentős veszteséget - 2011-hez képest 276,6 %-os visszaesést - szenvedett el a vizsgálati időszakban.
(119)
A mintába felvett uniós gyártók - tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező - nettó pénzforgalma 2011 és a vizsgálati időszak között számottevő mértékben, 81 %-kal esett vissza. 2010-től kezdődően folyamatosan növekedett, összességében pedig a figyelembe vett időszakban nőtt.
(120)
A beruházások megtérülését a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségeként fejezték ki.
(121)
A fenti táblázat alapján a beruházások a 2009. évi induló szakaszt követően, amely időszakban az iparág jelentős beruházásokat hajtott végre az érintett termék kapcsán, 2009 és 2011 között folyamatosan csökkentek, majd a vizsgálati időszak alatt növekedtek. A vizsgálati időszakban azonban a beruházások a 2009. évhez képest alacsony szinten maradtak. A vizsgálati időszak során elsősorban a K+F-hez, illetve a gyártási technológia és folyamat hatékonyságának fokozását célzó fejlesztésekhez és karbantartásokhoz kapcsolódó beruházásokat hajtottak végre. Az iparág beruházásai különösen azokat az új terméktípusokat érintették, amelyeket ez időszak alatt nem importáltak a KNK-ból, és amelyek szempontjából a kutatás és innováció fontos szereppel bír.
(122)
A beruházások megtérülése ezzel szemben 34 %-kal csökkent 2009 és 2012 között. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszak előtt folyamatos - 2009 és 2011 között 293 %-os - növekedés volt mérhető, a vizsgálati időszakban a 2011. évhez képest 186 %-os csökkenés tapasztalható.
(123)
A tőkebevonási képességről megállapítást nyert, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.
4.7. A kárra vonatkozó következtetés
(124)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése a legtöbb kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutat. Az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés nőtt a figyelembe vett időszakban. Noha az értékesítés volumene nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mégis csökkent a vizsgálati időszakban, a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.
(125)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési összvolumene nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését azonban az átlagos eladási ár és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős mértékű csökkenése kísérte.
(126)
A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árai nem érték el az előállítási költségeket, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a vizsgálati időszakban jelentős csökkenést mutatott.
(127)
A kapacitás ugyanakkor kedvezően alakult 2009 és a vizsgálati időszak között. Emellett a beruházások a 2009 és a vizsgálati időszak közötti csökkenés ellenére 2011 és a vizsgálati időszak között növekedtek. Ennek hátterében az a (121) preambulumbekezdésben már ismertetett tény áll, hogy a mintába felvett vállalatok nem hagytak fel az érintett termékhez kapcsolódó beruházásokkal, amelyek keretében többek között olyan terméktípusokra összpontosítottak, amelyek piaci szegmensében még nem jelent meg az érintett országból származó export, illetve amely típusok esetében a kutatás és innováció jelentős szereppel bír. Kétségtelen azonban, hogy állandó költségeinek csökkentése és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kell lennie arra, hogy az alapvetőbb (jelenleg a KNK-ból származó dömpingelt importtal versenyző) terméktípusokat is nagy volumenben tudja előállítani, illetve értékesíteni.
(128)
Levonható tehát a következtetés, hogy amellett, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a vizsgálati időszakban, aktívan törekedett arra, hogy az érintett országból még nem importált innovatív termékek fejlesztésével csökkentse az érintett termék dömpingelt behozatalával szembeni kiszolgáltatottságát.
(129)
Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(130)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy az érintett országból származó dömpingelt import okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert, az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozható tényezőket is, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(131)
A vizsgálat a figyelembe vett időszak tekintetében a dömpingelt import számottevő bővülését jelezte: volumene jelentős mértékben 596 %-kal, piaci részesedése pedig 366 %-kal nőtt. Ezek alapján megerősíthető, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drasztikusan nőtt. A dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat. A vizsgálat azt is megállapította, hogy - amint az a (89) preambulumbekezdésben is említésre került - a dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.
(132)
A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak során a dömpingelt behozatal ára 27,2 %-kal csökkent, ami magasabb alákínálási különbözetet eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat ilyen fokozott mértékű árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább - nem jövedelmező szintre - csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.
(133)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
5.2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(134)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
11. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Volumen (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Piaci részesedés
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Átlagár EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Forrás: Glass for Europe és a panasz
(135)
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, összhangban az uniós felhasználás növekedésével. Ezen import piaci részesedése 2011-hez képest (3,5 %) kismértékben csökkent a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak egészét tekintve összességében stabil maradt. A KNK után Törökország a második legnagyobb exportőr, őt pedig India követi.
(136)
A harmadik országokból származó összimportról rendelkezésre álló adatokból kitűnik, hogy az átlagos importár magasabb volt a KNK-ból származó átlagos importárnál. Ugyanez érvényes az érintett termék egyes típusainak egységáraira is. Másfelől azonban a harmadik országok átlagos importára hasonló, vagy magasabb szintű volt az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlagánál.
(137)
Ennek alapján, különös tekintettel a behozatal harmadik országokból érkező volumenére, piaci részesedésére és árszínvonalára, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem befolyásolhatta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
5.2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(138)
A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
12. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Exportértékesítések értéke (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Exportértékesítések volumene (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Átlagár (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(139)
A mintába felvett uniós gyártók exportértékesítése 2009 és 2011 között nőtt, a vizsgálati időszakban azonban az értékesítések értéke 74 %-kal, volumene pedig 71,9 %-kal hirtelen visszaesett. A mintába felvett kínai exportőrök válaszai alapján ennek hátterében legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat fő célpiacaira (például az Egyesült Államokba, Kanadába) irányuló kínai export alacsony ára áll.
(140)
A mintába felvett uniós gyártók összértékesítésén belül az exportértékesítési volumen 2009-ben (vagyis az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tett ki. 2012-ben, amikor az uniós gyártók versenyre keltek a főbb harmadik országok célpiacain az alacsony kínai exportárakkal, további 5 %-os csökkenés volt tapasztalható. Minthogy az uniós gazdasági ágazat fő piacának az Unió számít, és mivel a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, aminek következtében a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár, a jelenlegi szakaszban nem vonható le az a következtetés, hogy a mintába felvett uniós gyártók romló exportteljesítménye befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
5.2.3. A felhasználás alakulása
(141)
Ahogy az korábban említésre került, az uniós felhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A legmagasabb szintet 2011-ben érte el, amikor 2009-hez képest 81 %-kos növekedést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott előnyt kovácsolni a növekvő felhasználásból. A figyelembe vett időszak alatt piaci részesedése folyamatosan, 2009-hez képest a vizsgálati időszakban 25 %-kal, 2011-hez képest pedig 14,1 %-kal csökkent. A kínai piaci részesedés ezzel szemben még a felhasználás 2011 és vizsgálati időszak alatt tapasztalt visszaesésekor is rohamos ütemben, 2011 és a vizsgálati időszakban 64,8 %-kal, a teljes időszak tekintetében pedig összességében pedig 366 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal rendkívüli 596 %-os növekedést mutatott.
(142)
Minthogy növekedett a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás, alakulása olyan tényező, amely megerősíti a megnövekedett dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést, és amely nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ráadásul a dömpingelt kínai behozatal még a csökkenő felhasználást mutató vizsgálati időszakban is képes volt bővíteni piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára. Ezért ideiglenesen levonható a következtetés, amely szerint a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése nem olyan jellegű, hogy befolyásolná a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.2.4. A napelemmodulokkal kapcsolatos tendenciák
(143)
A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján a szolárüveg-értékesítés hozzávetőleg 80-85 %-át a napelemmodulok (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) gyártói számára, mintegy 15-20 %-át pedig a meleg víz előállítására használt sík termikus napkollektorok gyártói felé történő eladások teszik ki. A napelemmodulok kapcsán megfigyelhető tendenciák tehát jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából. Ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszak tekintetében folyamatos növekedés volt tapasztalható a napelemmodulok felhasználása terén, és a felhasználás még a 2012-ben bekövetkezett csökkenés ellenére is 221 %-kal meghaladta a 2009. évi, 44 %-kal pedig a 2010. évi (5) szinteket. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a kereslet kezdeti növekedését az átvételi árak idézték elő, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az átvételi árak (2011. év végi, illetve 2012. év eleji) csökkentése befolyásolta volna a dömpingelt import és a kár közötti okozati összefüggést (6). Ez azzal magyarázható, hogy a 2009 és 2012 közötti időszakban viszonylag magas maradt a napelemodulok iránti kereslet.
(144)
A napelemmodulok felhasználása, és így a szolárüveg iránti kereslet is tehát magas maradt a figyelembe vett időszakban. A 2012. évben tapasztalt kismértékű csökkenés önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a KNK-ból származó dömpingelt import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.2.5. Következtetés
(145)
A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait - például az egyéb harmadik országokból történő behozatalt, a felhasználást, felhasználási piacaik, így a napelemmodulok piacának helyzetét - együttesen és külön-külön is elemezték, de egyik sem befolyásolta a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
(146)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen tehát azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett országból történt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(147)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó ideiglenes megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(148)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 860 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártása és értékesítése terén. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni gyártó létesítményeit, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(149)
A dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően javulna az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása és további K+F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a szolárüveg piacán. Végezetül meg kell jegyezni, hogy azok az uniós gyártók, amelyek a kínai dömpingelt import nyomása miatt voltak kénytelenek leállítani a gyártást, valószínűleg ismét megkezdik üzleti tevékenységüket. Összességében - e forgatókönyv szerint - nemcsak a meglévő munkahelyek lennének biztosítva, hanem reális lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.
(150)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig tovább romlana. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.
(151)
Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
6.2. A független importőrök és kereskedők érdeke
(152)
A két együttműködő importőr fő üzleti tevékenységét az érintett termék kereskedelme jelentette. Az érintett termék beszerzéséhez mindkét vállalat diverzifikált, azaz nem kizárólag KNK-beli, hanem uniós és harmadik országokbeli forrásokkal is rendelkezik.
(153)
Az egyik benyújtott érv szerint, ha az érintett termékre intézkedéseket vezetnek be, akkor az kedvezőtlenül fogja befolyásolni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül vezet a KNK-ból történő behozatal teljes megszűnéséhez. Másodszor, noha az intézkedések bevezetése várhatóan kedvezőtlenül fog hatni a kizárólag, illetve elsősorban a KNK-ból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a harmadik országokból történő termékbeszerzés lehetősége alapján feltételezhető, hogy az importőrök adott esetben rugalmasan reagálnak és más beszerzési forrásokra fognak váltani.
(154)
Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére, de egyrészről, ezt a hatást részben ellensúlyozza, hogy az importőröknek és a kereskedőknek lehetőségük kínálkozik egyéb - mind harmadik országokbeli, mind pedig a termelésnövelési kapacitásokkal rendelkező uniós gazdasági ágazat által biztosított - beszerzési források igénybevételére, másrészről pedig semmiféleképpen sem haladja meg a többi félre gyakorolt pozitív hatás mértékét.
6.3. A nyersanyag-beszállítók érdeke
(155)
A vizsgálatban egyetlen nyersanyag-beszállító sem működött együtt. A beszállítóktól származó adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.
6.4. A felhasználók érdeke
(156)
Valamennyi válaszadó felhasználó gyárt napelemodult és/vagy napkollektort. Három felhasználó határozottan a dömpingellenes vámok kivetése mellett foglalt állást, arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártói olyan, magasabb minőséget képviselő szolárüveget állítanak elő, amelyet a kínai vállalatok nem minden esetben képesek biztosítani. Három másik felhasználó ezzel szemben nem támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. E felhasználók arra számítanak, hogy a dömpingellenes vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni üzleti tevékenységükre. Meglátásuk szerint a nepelemmodulok iparágának kritikus helyzetéből adódóan az áramemelkedést nem fogják tudni áthárítani a végső fogyasztókra.
(157)
A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján a szolárüveg csupán mintegy 6-8 %-át teszi ki a napelemmodulok összköltségének. A szolárüveg tehát úgy a költségek, mint a fényelektromos napelemmodulok végső értékének csak töredék részét jelenti. Ezenfelül a becslések szerint a KNK-ból származó szolárüveg-behozatalra alkalmazandó dömpingellenes vámok kivetése esetén a napelemmodulok összköltségére gyakorolt hatás nem fogja elérni az 1 %-ot sem. Ennek hátterében elsősorban az áll, hogy az együttműködő felhasználók a szolárüveg jelentős mennyiségét uniós gyártóktól szerzik be. Mindezek alapján megállapítható, hogy bár a dömpingellenes vámok esetleges kivetésével nagy valószínűséggel valamelyest növekednének a napelemmodulok inputárai, a vámok mégsem gyakorolnának jelentős mértékű negatív hatást a költségekre és a napelemmodulok uniós iparága által alkalmazott végső árakra.
(158)
Ezenkívül a felhasználók bizonyos köre már rendelkezik alternatív, így például törökországi és indiai beszerzési forrásokkal, amelyeket nem fog kedvezőtlenül érinteni a dömpingellenes vámok kivetése. A többi felhasználó szintén átállhat egyéb - harmadik országbeli, vagy az uniós gazdasági ágazat kínálta - beszerzési forrásra.
(159)
A fentiek alapján az említett felhasználók intézkedések bevezetésével szemben felsorakoztatott érveit ideiglenesen elutasították.
6.5. Versenyszempontok
(160)
Az egyik importőr azzal érvelt, hogy egyes uniós gyártók arra használják a dömpinggel szemben alkalmazható eszközöket, hogy ellentételezzék azon veszteségüket, amelyet a (szolárüveget is magában foglaló) síküveg piacát érintő világszintű kartellben való részvételük kapcsán 2007-ben, az Európai Bizottság által kiszabott büntetés miatt, valamint az uniós piaci részesedésük csökkenése következtében szenvedtek el. Ezenfelül az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes vámokkal történő korlátozásával az uniós gyártók számára nagyobb lenne a késztetés, hogy kartellbe tömörüljenek vagy más versenyellenes gyakorlatot folytassanak az olyan - például lakberendezési - termékek esetében, amelyeknél az Unióban korlátozott mértékben lehet kihasználni a méretgazdaságosságból adódó előnyöket.
(161)
Ezeket az érveket ideiglenesen elutasították. Először is a kartell legalább 2007 óta nem működik, és ezért a korábbiakban kifejtett hatásai a figyelembe vett időszakban nem érhették el iparágat. Másodszor, e tekintetben a mintába felvett uniós gyártók és a legjelentősebb értékesítési volumennel rendelkező jelenlegi uniós gyártók többsége nem érintett. Harmadszor, amennyiben kivetik a dömpingellenes vámokat, akkor azok várhatóan egyáltalán nem fogják befolyásolni az uniós gazdasági ágazat versenymagatartását, hiszen egyrészről a vámok nem alakítják át az uniós piac szerkezetét, másrészről pedig a vállalatok a vámok kivetésétől függetlenül kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó uniós és nemzeti versenyszabályokat.
(162)
Az egyik importőr azzal érvelt továbbá, hogy a vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a szolárüveg fényvisszaverő rétegének uniós piacára. Erre a piacra, amelyet az importőr kapcsolódó piacnak tartott, állítólag az uniós gyártók túlsúlya jellemző, amely pozíciót a fényvisszaverő rétegeket beszállító versenytársak kárára csak tovább erősítene az intézkedések bevezetése. Azt állították továbbá, hogy az importőrök számára nehézséget jelentett, hogy az uniós gyártóktól megkapják a megrendeléseket, illetve, hogy azokat ésszerű határidőn belül és elfogadható árakon szállítassák le.
(163)
Először is a fényvisszaverő rétegek piaca részét képezi a vizsgálatnak, és nem minősül kapcsolódó piacnak. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gyártók az általuk alkalmazott viszonylag magasabb árak ellenére is versenyképesek ebben a piaci szegmensben, annak köszönhetően, hogy a KNK-ból importált bevont szolárüvegek látszólag alacsonyabb minőséget képviselnek. Annak alátámasztására azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kielégíteni a fényvisszaverő réteggel bevont szolárüveg iránti kereslet esetleges bővülését, nem szolgáltattak bizonyítékot. Ezt az érvelést ezért a jelenlegi szakaszban elutasították. Azzal az állítással kapcsolatban, amely szerint az uniós gyártók nem voltak hajlandók teljesíteni a megrendeléseket, illetve nem voltak hajlandók elfogadható áron határidőre szállítani, meg kell jegyezni, hogy minden gyártó egészen addig teljes mértékben szabadon dönthet kereskedelmi stratégiája megválasztásáról, amíg az adott gyártó, illetve gyártók egy csoportja nem rendelkezik egyedüli, illetve közös erőfölénnyel az érintett piacon. Az uniós piacon megfelelő verseny érvényesül mind a beszállítóváltás, mind pedig a beszerzési források diverzifikációja szempontjából. Ezt az érvelést ezért ideiglenesen elutasították.
6.6. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(164)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a különböző érdekek összességének - mint az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - értékelése alapján nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(165)
Figyelembe véve a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket, ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(166)
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözetek túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(167)
A kárt okozó dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor abból indultak ki, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és a hasonló termék Unióban történő értékesítésével olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz dömpingelt import nélkül elérhet. A forgalom 8,3 %-ával megegyező haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ez a haszonkulcs a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért átlagnyereségén alapul, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így nem torzíthatta a rendes versenyfeltételeket.
(168)
Ez alapján kiszámították a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8,3 %-os haszonkulcsot hozzáadták a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez.
(169)
A szükséges áremelést ezután a mintába felvett együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(170)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára.
(171)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes dömpingellenes vám
Xinyi csoport
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe csoport
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass csoport
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Egyéb együttműködő vállalatok
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Összes többi vállalat
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Az e rendeletben megállapított, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék érintett országokból származó, és a vállalatok - ily módon az említett konkrét jogalanyok - által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre; azokra az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók. Az exportáló gyártók magas (a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint 80 % feletti) együttműködési szintjéből adódóan e vámtétel alapját a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb kárkülönbözet képezte. Az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel a mintába felvett exportőrök súlyozott átlagán alapul és valamennyi mintában nem szereplő együttműködő vállalatra alkalmazandó (kivéve a Henan Yuhua vállalatot, amelynek esetében az egyéni vizsgálat iránti kérelmét követően egyéni vámot állapítottak meg, lásd a (48) preambulumbekezdést).
(173)
A vállalatspecifikus egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (7) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
7.3. Záró rendelkezések
(174)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg ex 7007 19 80 KN-kód (7007198010 TARIC-kód) alá besorolt 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
38,4 %
Összes többi vállalat
42,1 %
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és megfontolásoknak a közzétételét, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjétől.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.