РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 833/2012 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове алуминиево фолио на ролки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване
(1)
На 20 декември 2011 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове алуминиево фолио на ролки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата е открита въз основа на жалба, подадена на 9 ноември 2011 г. от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurométaux) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове алуминиево фолио на ролки. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпингови практики във връзка с посочения продукт и за произтичаща от тях съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в КНР, производителите в държавата аналог, вносителите, дистрибуторите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР.На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производителите износители в КНР, вносителите и дистрибуторите изложиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
(5)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето, с оглед на очевидно големия брой производители, вносители и производители износители от Съюза, на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и - ако това е така - да направи подбор на такава извадка, от вносителите и производителите износители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят, в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата, основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт (определен в раздел 3 по-долу), за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(7)
Що се отнася до производителите от Съюза, в известието за откриване на процедурата Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза, въз основа на информацията, която е получила от оказалите съдействие производители от Съюза преди да започне разследването.В посочената извадка са включени четирите най-големи известни дружества или групи от дружества в Съюза.
(8)
Както е пояснено в съображение 24 по-долу, само двама несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Поради това, предвид ограничения брой оказали съдействие вносители, бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е нужно. Трето дружество вносител представи писмено изложение, без да изпрати отговори на въпросника.
(9)
Както е пояснено в съображение 26 по-долу, 14 производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от тези страни, Комисията подбра извадка от четирима производители износители с най-голям обем на износ за Съюза.
(10)
За да се даде възможност на производителите износители, ако желаят това, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляр на заявление до всички китайски производители износители, за които беше известно, че са засегнати, както и до компетентните органи в КНР. Две дружества се възползваха от тази възможност и поискаха ТДПИ, като едното дружество беше част от подбраната извадка, а другото не участваше в нея. Искания за ИТ бяха получени от включените в извадката дружества и от дружеството, което поиска ТДПИ, но не бе част от извадката.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички производители износители, които заявиха своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата, а именно четирите дружества, включени в извадката, и всички останали дружества, за да им се даде възможност да поискат индивидуално разследване. Въпросници бяха изпратени и на други страни, за които е известно, че са засегнати, а именно на четирима включени в извадката производители от Съюза, оказалите сътрудничество вносители в Съюза, потребители и едно сдружение на потребители.
(12)
Отговори бяха получени от трима включени в извадката производители износители в КНР, от четиримата включени в извадката производители от Съюза и от двама несвързани вносители. Шестима търговци на дребно също отговориха на въпросника към потребителите.
(13)
Комисията не е получила заявления за индивидуално разследване в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(14)
Комисията потърси и провери цялата информация, смятана за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
Производители в Съюза
-
CUKI Cofresco SPA, Волпиано (TO), Италия;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Радолфцел, Германия;
-
ITS BV, Апелдорн, Нидерландия;
-
SPHERE Group, Париж, Франция.
Производители износители в КНР
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Шанхай;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Нингбо;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Нингбо;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Шанхай.
Свързан вносител в Съюза
-
CeDo Limited, Telford, Обединеното кралство
Производител в Турция (страна аналог)
-
Sedat Tahir Ltd., Анкара.
(15)
За да бъде събрана информация за разходите за основната непряка суровина при производството на алуминиево фолио, т.е. първичен алуминий, бе поискана информация от Шанхайската фючърсна борса (Shanghai Futures Exchange, наричана по-долу „SHFE“ или „борсата“), която е основната търговска платформа за алуминий в Китай. Информация за световните пазари и цени бе поискана от Лондонската борса за метали (London Metal Exchange, наричана по-долу „LME“), където също така бе проведено посещение с информативна цел. SHFE предостави ограничена по обем писмена информация в отговор на запитването на Комисията. Комисията също така предложи посещение с информативна цел на SHFE, което първоначално бе прието. На по-късен етап обаче SHFE заяви, че за подобно посещение ще се изисква одобрение от китайското правителство. Китайските власти от своя страна отрекоха необходимостта от такова одобрение. В крайна сметка SHFE зае противоположно на първоначалното си становище, като реши да не приеме посещението.
(16)
Посещение с информативна цел бе преведено на Шанхайската борса за метали (Shanghai Metals Markets, наричана по-долу „SMM“), която е източник на информация за цените в Шанхай и същевременно публично оповестява тяхната котировка.
3. Разследван период
(17)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“).Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период”).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е алуминиево фолио с дебелина 0,007 mm или повече, но по-малко от 0,021 mm, без подложка, само валцувано и навито на рула, дори релефно щамповано, под формата на леки роли с тегло, което не надвишава 10 kg (наричано по-долу „разглежданият продукт“ или „алуминиево фолио на рула“ или „AHF“). Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН ex 7607 11 11 и ex 7607 19 10.
(19)
Разглежданият продукт обикновено се използва като потребителски продукт за опаковане и за други домакински/кетърингови употреби. Определението на продукта не бе оспорено.
2. Сходен продукт
(20)
Разследването показа, че алуминиевото фолио на рула, произвеждани и изнасяни от КНР, алуминиевото фолио на рула, произвеждани и продавани в Съюза от производителите на Съюза, и алуминиевото фолио на рула, произвеждани и продавани в Турция (държавата аналог) от оказалия съдействие турски производител, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни видове употреба, поради което се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
1. Представителна извадка от производители от съюза
(21)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(22)
В известието за откриване на процедурата Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирите най-големи (групи от) дружества измежду над 30 производители от Съюза, за които се знаеше, че произвеждат сходния продукт отпреди датата на започване на разследването. Подборът на извадката бе направен въз основа на обема на продажбите на отделните производители, тяхната величина и географско местоположение в пределите на Съюза, като предложената извадка представляваше 44 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието за ползване от заинтересованите страни и да изразят своето мнение по целесъобразността на този избор в рамките на 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедурата. След крайния срок за мнения една заинтересована страна изтъкна, че в извадката е трябвало да бъде включен и производител от Обединеното кралство. В това отношение следва да се отбележи, че действително в извадката фигурира (като част от Sphere Group) дружество производител от Обединеното кралство. Никоя друга заинтересована страна не се противопостави на извадката в окончателния ѝ вид, вследствие на което извадката бе потвърдена.
2. Представителна извадка от несвързани вносители
(23)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедурата беше предвидено да се подбере представителна извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент.
(24)
Само двама несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да окажат съдействие. Поради това в конкретния случай извадката не беше счетена за необходима.
3. Представителна извадка от производители износители
(25)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на дъмпинга.
(26)
Общо 14 производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Тези дружества са осъществили износ на около 7 800 тона или приблизително 60 % от износа на КНР за пазара на ЕС през РП. Въз основа на информацията, получена от тези страни, Комисията подбра извадка от четиримата производители износители с най-големия представителен обем на производството, продажбите и износа, който можа да бъде разследван в нужната степен в рамките на наличното време. Едно от включените в извадката дружества впоследствие оттегли съдействието си, а друго уведоми Комисията, че информацията, която е предоставило на Комисията в попълнения от него формуляр във връзка с изготвянето на извадката, била погрешна. Във връзка с тази нова информация бе взето решение това дружество да се изключи от извадката от дружества. Комисията покани още две дружества да бъдат включени в извадката. Проведена бе консултация с оказалите съдействие производители износители, Мисията на КНР към ЕС и жалбоподателя по отношение на окончателния състав на извадката. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу този избор. Впоследствие едно от новите дружества, включени в извадката, също оттегли съдействието си. В резултат на това, окончателната извадка включва трима производители износители в КНР, съставляващи приблизително 30 % от вноса на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и 50% от обема на продажбите на 14-те производители износители, които предоставиха данни за целите на изготвянето на представителната извадка.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, и индивидуално третиране
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(27)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(28)
Две дружества, а именно: CeDo Shanghai Co. Ltd. (наричано по-долу „CeDo Shanghai“) и Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (наричано по-долу „Blue Diamond“), се отзоваха на поканата и поискаха ТДПИ. Както бе обяснено по-горе, само CeDo Shanghai бе избрано да влезе в извадката,а другото дружество не бе избрано. Въпреки това, след решението на Съда по дело C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) и др. с/у Съвета на Европейския съюз, бе решено да бъдат разгледани всички искания за ТДПИ, получени в рамките на указания срок - т.е. исканията на двете горепосочени дружества.
(29)
Исканията за ТДПИ бяха анализирани по петте критерия, формулирани в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. За по-голяма краткост и само с цел улеснение критериите за ТДПИ са изложени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага за всички цели;
-
няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството в областта на несъстоятелността и собствеността гарантира стабилност и правна сигурност, и
-
обменният курс се определят на пазарен принцип.
(30)
Разследвания на място по повод исканията за ТДПИ бяха извършени в помещенията на тези две дружества.
(31)
ТДПИ бе отказано и на двете дружества с оглед на критерий 1 от член 2, параграф 7, буква в), въз основа на доказателства за това, че цената на основната суровина - алуминий - не е била сформирана при пазарни условия. Подобни практики бяха установени също така при цената на междинната суровина - алуминиево фолио на джъмбо ролки, описано по-долу. Дружествата не съумяха също така да покрият и други критерии, както е пояснено по-долу.
1.1.1. Общовалидни за целия сектор заключения във връзка с критерий 1 - стопански решения и разходи за основните вложени материали
(32)
Алуминиево фолио на малки рула се произвежда чрез обикновен процес на пренавиване, нарязване и опаковане на алуминиево фолио на джъмбо ролки върху по-малки ролки. Основната суровина за производството на алуминиево фолио е първичен алуминий. Първичният алуминий представлява около 60-70 % от производствените разходи за разглеждания при настоящото разследване продукт и поради това е компонент с определящо значение за себестойността на неговото производство. В общосекторната практика това се изразява във формиране както на покупните, така и на продажните цени на алуминиево фолио на базата на референтна цена на първичния алуминий (алуминиевия блок), към която се добавя производствена такса/такса за конверсия. В действителност дружествата, кандидатствали за ТДПИ, са закупували алуминиево фолио на джъмбо ролки по договори, в които цената на алуминиевото фолио на джъмбо ролки се определя с позоваване на цените на първичния алуминий, публикувани на SMM - източник на информация за цените на различните метали, където тези цени се котират въз основа на спот цените, по които са търгувани в района на Шанхай. Публикуването на SMM е в най-висока степен представително за цените на алуминия на вътрешния пазар. Тези цени са много близки до цените, котирани на SHFE, когато повечето сделки се извършват в Китай.
(33)
Котировка с референтна стойност в световен мащаб за цената на първичния алуминий, който представлява основна стока, е котировката на LME. Цената на алуминия на вътрешния пазар в Китай значително се различава от цените на LME. Както е видно от графиката по-долу, цените на LME в сравнение с тези на SHFE през РП варират от +500 до -90 USD/тон. По време на периода на разследване, котировката на цената на LME на средномесечна основа е била с повече от 9 % по-висока от тази на SHFE (в нетно изражение), като тази разлика е достигала +23 % в средата на периода. Заслужава също така да се отбележи, че докато през последната част на РП цените на световния пазар като цяло намаляват поради свиване на търсенето на пазара, при цените на SHFE е наблюдавана тенденция с обратен знак (водеща дори до цени с 3 % по-високи от цените на LME), което допълнително илюстрира широко разпространените ценови деформации на този пазар.
(34)
Тази значителна разлика в цените на първичния алуминий в сравнение с останалата част на света, както е пояснено по-горе, се смята, че се дължи на комбинацията от редица зависещи от волята на държавата фактори и значителна намеса на държавата на вътрешния пазар чрез определени инструменти. Тази намеса на държавата е довела до създаването и съществуването на доста изолиран вътрешен пазар на първичен алуминий в Китай, фактически неподвластен на пазарните сили.
(35)
На първо място, SHFE е под контрола на Регулаторната комисия по ценни книжа на Китай (China Securities Regulatory Commission, CSRC). SHFE изпълнява функциите си в съответствие с регламента относно администрирането на търговията с фючърси, мерките за управление на фючърсните борси и учредителния си договор. Някои от тези наложени от държавата правила, на които се подчинява функционирането на борсата, допринасят за слабата променливост, изкривяването на цените и ценовите тенденции на SHFE: всекидневните колебания при цените са ограничени до 4 % над или под сетълмент цената от предходния ден на търговия, търговията се извършва при ниска честота (до 15-то число на всеки месец), фючърсните договори са с ограничен срок на действие (до 12 месеца), откритите търговски позиции са ограничени до определена сума, а спекулацията с цените е ограничена.
(36)
Достъпът до борсата е законово ограничен само до китайските търговци, които освен това се нуждаят от одобрение от CSRC, за да търгуват на борсата. Пазарните представители на членовете на SHFE могат да извършват операции единствено по искане на членове на SHFЕ, не могат да приемат поръчки от други организации и не могат да търгуват за своя сметка. Физически доставки могат да се извършват само в одобрен склад в рамките на КНР, за разлика от международните борси, при които доставката може да се осъществи в целия свят. Освен това, тъй като представляват платформа само за физически обмен (не се продават производни), това напълно поставя в изолация китайските пазари на алуминий. Като следствие от това, практически е невъзможно да се прибегне до арбитраж с LME или други пазари, а борсата работи изолирано от световните пазари. Поради това не може да се получи изравняване между тези пазари.
(37)
На второ място, държавата се намесва в механизма на ценообразуването на SHFE - с оглед на нейната позиция както на продавач на първичен алуминий, така и на купувач - посредством Държавния резерв и други държавни органи. Например, китайското правителство въведе пакет от стимули, насочени към ограничаване на последиците от икономическата криза в края на 2008 г., като този пакет включва схема, по която Държавният резерв да закупува алуминий от леярни с цел подпомагане на тяхната дейност чрез изкуствено увеличаване на търсенето на вътрешния пазар, тъй като световната финансова и икономическа криза намали търсенето в световен мащаб. Тези държавно регламентирани покупки са довели до значително изкривяване на цените през първата половина на 2009 г. Интересно е да се отбележи във връзка с това, че в края на периода на разследване цените на вътрешния пазар в Китай са се движили в обратна посока на цените на световните пазари.
(38)
Китайската държава описва политиката си на намеса в алуминиевия сектор в своя Дванадесети петгодишен план за развитие по отношение на алуминия (2011-2015 г.). В плана се предвижда „да бъдат адаптирани данъците и данъчните облекчения при износ и други икономически лостове и да се осъществява строг контрол над мащаба на разширяване и износа на първични продукти“. На практика това означава, че е налице комбинация от специфични данъчни схеми, насочена към насърчаване на алуминиевата промишленост. Тези инструменти възпират износа на първичен алуминий от КНР, като в същото време насърчават вноса и производството на продукти надолу по производствената верига (като въпросния продукт), съдържащи алуминий, както за местния, така и за експортния пазар.
(39)
Този план продължава политиката, провеждана от много години насам в предишните планове. Освен това тези планове са изпълнявани в продължение на много години, като през РП са осъществявани няколко мерки по прилагането, които са описани по-долу. Тези схеми са:
1)
износно мито в размер на 17 % за първичен алуминий и скрап от алуминий (в сравнение с нулева ставка за алуминиево фолио на малки рула);
2)
намаление на ДДС с 0 % за първичен алуминий (в сравнение с 15-процентното намаление за алуминиево фолио от юни 2009 г.);
3)
премахване на 5-процентното вносно мито за метал.
(40)
В заключение, комбинацията от тези мерки е използвана от държавата, за да ограничи износа на първичен алуминий, което от своя страна води до увеличаване на дела на доставките от вътрешни източници и до намаляване на цената му на вътрешния пазар.
(41)
По-голямата част от китайските леярни за алуминий са държавна собственост. Отделните промишлени планове, оказващи отчетливо влияние върху производствения капацитет и продукцията на алуминий, и в частност изпълняваният понастоящем Дванадесети петгодишен план (2011-2015 г.) за алуминиевата промишленост, насърчават стратегическото развитие на „алуминиеви дълбоко преработени продукти, както и развитието на промишлеността за производство на алуминий с цел по-нататъшно разширяване на индустриалната верига“.
(42)
С оглед на гореизложеното описаните по-горе мерки, предприети от китайската държава, бяха счетени за доказателство за наличие на държавна намеса при вземането на решения от дружествата по отношение на снабдяването със суровини и производствените им разходи. Действително, съществуващата китайска система на високи износни мита и невъзстановяване на ДДС при износ на първичен алуминий, в съчетание с липсата на експортни такси и с частичното възстановяване на ДДС при износ на алуминиеви продукти надолу по веригата, като разглеждания продукт, и държавната намеса при ценоопределянето на SHFE, по същество доведе до ситуация, при която цените на китайския първичен алуминий и цените на алуминиевите продукти надолу по веригата (използвани също като суровина в производството на други алуминиеви продукти) са резултат от държавна намеса, независеща от колебанията на цените на международните пазари. Това оказва пряко влияние върху решенията на дружествата при снабдяването им с алуминиеви суровини надолу по веригата. Цените на алуминия винаги са били определяни в нарушение на правилата за конкуренцията и, с изключение на много кратък период от време, когато, както беше посочено по-горе, други държавни приоритети, водещи до нарушаване на конкуренцията, видимо са били на дневен ред, това е носело нелоялно предимство на китайските производители на алуминиево фолио.
(43)
Предвид това, че първичният алуминий съставлява около 60 % от разходите за производство на алуминиево фолио на малки рула, тази разлика фактически води до значително ценово нелоялно предимство за китайските производители, което е от решаващо значение за една основна стока, каквато е алуминиевото фолио на малки рула.
(44)
CeDo Shanghai оспори констатациите на Комисията, след като тези констатации бяха сведени до неговото знание. На първо място, то изтъква, че някои от констатациите на Комисията са погрешни и непоследователни, което оказва неблагоприятно въздействие върху общата констатация във връзка с бизнес решенията на предприятията в КНР. По-конкретно то заявява, че достъпът до SHFE не е ограничен само до китайските граждани, тъй като е възможно да се откриват сметки с посредници, които имат разрешение за търговия на SHFE. Като цяло, дружеството не оспорва факта, че съществуват контролирани действия от страна на китайската държава, но според него целта на тези действия не е да се стигне до нарушения в ценообразуването и да се гарантира слабата им променливост на пазара, а по-скоро да се предотвратят спекулацията и потенциални грешки при осъществяването на сделки. На второ място, дружеството изтъква, че е имало по-скоро дребни колебания на цените и разминавания между SHFE и LME през РП, включително период, когато цените в КНР са били дори още по-високи, отколкото другаде. Поради това предимството, което са имали китайските производители по отношение на себестойността и което се дължало на занижените цени, е минимално, ако въобще съществува такова. Освен това то обяснява обръщането на тенденциите при цените в края на РП с обстоятелството, че китайската икономика е продължила да се разгръща в края на 2011 г. и че то не е резултат от нарушения на правилата за конкуренцията вследствие намеса от страна на държавата. Накрая то заявява, че гореспоменатите механизми или процедури нямат съществено въздействие върху решенията на дружеството по отношение на разходите и ценовата си политика.
(45)
Изявленията на дружеството не противоречат на констатацията на Комисията, че единствено на китайските търговци е позволено да търгуват на тази борса. Що се отнася до целите и задачите, които се преследват с действията на държавата, изявленията на дружеството имат спекулативен характер и не са представени никакви доказателства на този етап. Освен това е без значение причината, поради която са били въведени въпросните ограничения и нормативна уредба. Всъщност въпросът е какъв е цялостният ефект от създаването с тяхна помощ на изолиран вътрешен пазар за алуминий, където ценовите тенденции не следват ценовите тенденции на световните пазари. В това отношение следва също да се отбележи, че след оповестяването на предварителните констатации китайските власти не направиха коментар по този въпрос. Както беше заключено по-горе в съображение 43, ценовата деформация на китайския пазар на алуминий (минус 9 % разлика в цената през РП) е достатъчно значима, за да доведе до значително ценово нелоялно предимство за китайските производители на основна стока, каквато е разглежданият продукт. Това ценово предимство не може да се обясни с каквото и да било сравнително предимство на китайските производители на алуминий. И на последно място, всички оказали съдействие дружества са купували суровините се на китайския вътрешен пазар въз основа на договори, които са индексирани съобразно местните индекси на цената на алуминия. Следователно решенията на дружествата очевидно са повлияни от действията на държавата за създаване на деформиран пазар на алуминий.
(46)
Blue Diamond обясни, че цените на SMM не са държавно регулирани цени и че SMM е подобна на LME, тъй като те са публични източници на информация. Комисията не установи цените да са били пряко определяни от държавата, така че този коментар е без значение. На второ място, фактът, че цените са публично достъпни, не гарантира автоматично, че те са резултат от пазарните сили.
1.1.2. Специфични за дружествата заключения във връзка с критерии 2-5
(47)
Комисията установи, че CeDo Shanghai не покрива критерий 3, тъй като погасяването от него на кредит в чуждестранна валута е било предмет на одобрение от страна на валутната администрация, което се счита, че има деформиращ ефект върху решенията на дружеството за вземането на кредит, а оттук - и върху неговото финансово състояние.
(48)
CeDo Shanghai оспори констатациите на Комисията във връзка с критерий 3. То заяви, че регистрацията към валутната администрация е валидна за цялата страна практика, приложима за всяко дружество, което погасява кредити от чужбина, и че може да се окачестви само като добро управление от страна на китайските финансови власти фактът, че същите гарантират неизползването на неправомерни сделки за извеждане на финансови средства от Китай. Дружеството изтъкна също така, че нито производствените му разходи, нито неговото финансово състояние като цяло зависят по някакъв начин от това одобрение. По тази причина CeDo заяви, че констатацията на Комисията във връзка с критерий 3 в това отношение страда от някои недостатъци.
(49)
Решенията за финансиране безспорно са едни от най-важните решения за дружествата. С регулирането на външните задължения, информация за което бе предоставена от CeDo, ясно се въвежда процедура по одобрение за заеми с произход извън Китай. Поради това решенията на дружествата за прибягване до финансиране от чужбина подлежат на одобрение от страна на държавата, което води до деформация на финансовото им състояние. По тази причина твърденията на дружеството бяха отхвърлени.
(50)
Blue Diamond не покрива критерий 1 и поради това че то се ползва от разширения обхват на освобождаването от данък върху печалбата. Той също така не покрива критерий 2, тъй като не разполага с ясен основен комплект счетоводна документация, който да подлежи на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и да се прилага за всички цели. И накрая, дружеството не съумя да докаже, че покрива критерий 3, тъй като използва промишлени помещения на безвъзмездна основа, което изопачава разходите му и неговото финансово положение.
(51)
Дружеството оспори някои от тези констатации. То заяви, че освобождаването от данък не оказва влияние на експортните му цени, които са в центъра на вниманието на антидъмпинговите разследвания. Също така то изтъкна, че при воденето на своето счетоводство се е придържало към китайските правила за ДДС и обясни, че различаващите се продажби и счетоводна документация са били следствие от договорни условия и не са били редовна практика, следвана от дружеството. Дружеството освен това потвърди, че използва значителна по размер промишлена зона на безвъзмездна основа по силата на споразумение.
(52)
Коментарите относно двойното фактуриране са в противоречие с обяснението и доказателствата, предоставени по време на разследването на място. Не бяха предоставени допълнителни доказателства във връзка с двойното фактуриране и за това, доколко практиката на дружеството по отношение на амортизацията е била в съответствие с китайските правила за ДДС, както твърдеше дружеството. Накрая дружеството потвърди констатациите във връзка с освобождаването от данъци и безвъзмездното използване на промишлените имоти. Във връзка с това следва да се отбележи, че не всички критерии, използвани при оценката на исканията за ТДПИ, строго погледнато, имат отношение към експортните цени; всъщност те се прилагат, за да се определи дали при конкретния производител преобладават условията на пазарната икономика, що се отнася до производството и продажбата на сходния продукт. Освен това, тъй като дружеството нито е поискало индивидуално разследване, нито пък е било избрано да участва в извадката, не е искана информация за експортни му цени.
(53)
Поради това ТДПИ се отказва и на двете дружества.
1.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(54)
По силата на член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко, и единствено с цел по-лесна справка, тези критерии са изложени по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица; държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Всички включени в представителната извадка дружества и Blue Diamond поискаха ИТ. Тези искания бяха разгледани. Разследването показа, че всички дружества, включени в представителната извадка, и Blue Diamond са изпълнили всички условия по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(56)
На горното основание на всички включени в представителната извадка производители износители и Blue Diamond беше предоставено ИТ.
2. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(58)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи своето намерение да използва Съединените американски щати като подходяща държава аналог за целите на определяне на нормална стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да направят коментари по въпроса.
(59)
Не бяха получени съществени коментари по отношение на Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“) като предложена държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи алтернативен избор на държава аналог за производители на сходния продукт.
(60)
От страна на производителите в САЩ обаче не бе оказано сътрудничество, въпреки че с всички известни производители в САЩ бе установена връзка по време на разследването. Комисията поиска да ѝ бъде оказано сътрудничество от производители от други трети държави, които бяха споменати в жалбата, като Мексико и Южна Африка, но не получи съдействие и от тези държави.
(61)
Комисията, чрез свои собствени проучвания, се опита да идентифицира други производители в трети държави. По тази причина бяха разпратени писма и въпросници до всички известни производители в други трети държави (Турция, Индия, Южна Корея).
(62)
Двама турски производители се отзоваха на поканата, като изразиха готовност да окажат съдействие. В крайна сметка един производител изпрати пълен отговор на въпросника и прие проверка на място в помещенията на дружеството.
(63)
Комисията помести оценката си относно целесъобразността на избора на Турция за държава аналог в неповерителното досие за сведение на заинтересованите страни. Нито една от заинтересованите страни не направи коментар на избора на Турция за държава аналог в конкретния случай.
(64)
Поради това беше направено временното заключение, че Турция е подходящ избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3. Нормална стойност
(65)
Тъй като нито едно от дружествата, подали искане за ТДПИ, не успя да докаже, че изпълнява критериите за ТДПИ, а другите две дружества, които бяха избрани да участват в извадката, не поискаха ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители бе определена, както бе обяснено в съображение 57 по-горе, въз основа на действително платените или платимите цени или на конструираната нормална стойност в Турция за сходния продукт. След избора на платените или платимите цени в Съюза, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на оказалия съдействие турски производител, посочен в съображение 14 по-горе.
(66)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие турски производител на сходния продукт бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(67)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които цената на единица продукция е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на турския пазар през РП.
(68)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(69)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(70)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид от продукта от оказалия съдействие турски производител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(71)
За видове от продукта, които не са били продадени на вътрешния пазар от оказалия съдействие турски производител, но са били продадени на други пазари, нормалната стойност беше конструирана чрез прибавяне към производствените разходи за същия вид продукт, продаден на други пазари, на техните разходи за реализация, общите и административните разходи (наричани по-долу „РОА“) и печалбата. В случай на видове от продукта, които изобщо не са били продавани от оказалия съдействие турски производител, нормалната стойност беше конструирана чрез прибавяне към производствените разходи на всички видове от продукта, на техните РОА и печалбата.
(72)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на РОА и на печалбата бе определен на основата на наличните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от турския производител.
4. Експортни цени
(73)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(74)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(75)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от двама несвързани вносители на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
5. Сравнение
(76)
Тъй като китайският внос беше дело на дружества със собствена дистрибуторска марка, бяха направени сравнения само въз основа на продажбите на продукти със собствена марка от оказалото съдействие турско дружество.
(77)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени съответни корекции за косвени данъци, товарни превози, застраховка, обработка, гаранционни и кредитни разходи във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства. Теглото на опаковките не беше взето под внимание при сравнението.
(78)
При използването на системата PCN за класифициране на продуктовите видове беше налице ниска степен на съвпадение за всички включени в извадката производители износители. В случай на невъзможност да бъдат установени преки съвпадения, бяха сравнени сходни видове и бяха направени корекции за разликите, като например видове опаковки. В случаите, в които беше използван методът на сходството, информацията беше оповестена на заинтересованата страна.
6. Дъмпингови маржове
(79)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж за включените в извадката производители износители беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
(80)
По отношение на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, беше изчислена среднопретеглена стойност от тези три дъмпингови маржа.
(81)
Като се има предвид ниската степен на съдействие от КНР (около 60 %), беше счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички останали производители износители в КНР, да бъде изчислен чрез използване на сделките с най-голям регистриран дъмпинг на оказалите съдействие износители.
(82)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Таблица 1
Дъмпингови маржове
Наименование на дружеството
Статут
Дъмпингов марж
CeDo Shanghai Co. Ltd.
ИТ
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
ИТ
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
ИТ
28,6 %
Други оказали съдействие дружества
35,2 %
Общонационален дъмпингов марж
43,4 %
Д. ВРЕДА
1. Производство на съюза и промишленост на съюза
(83)
В Съюза съществуват 31 производители или групи от производители на сходния продукт, повечето от които са сравнително малки. По-долу позоваването на тях ще става чрез използване на понятието „промишленост на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. Жалбоподателят - дружеството Eurométaux - е действал от името на седем производители, чието съвкупно производство през РП е възлизало на около 50 % от общото производство на Съюза на някои видове алуминиево фолио на ролки. Следва да се отбележи обаче, че представените от жалбоподателя данни, сверени с други налични източници, обхващат всички известни дружества, които произвеждат и продават разглеждания продукт на пазара на Съюза. На тази основа общото производство на Съюза на сходния продукт бе изчислено на 91 000 тона през РП. Като се има предвид, че с помощта на жалбоподателя бе събрана или се разполагаше с информация за всички известни дружества, които произвеждат и продават разглеждания продукт на пазара на Съюза, тази информация ще бъде използвана като макроикономически показатели при настоящото разследване.
2. Потребление на съюза
(84)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза плюс вноса на пазара на Съюза. Тези данни бяха предоставени от жалбоподателя и бяха предоставени на разположение на всички заинтересовани страни. Данните, предоставени за производителите от Съюза, бяха съпоставени с данните, получени от Комисията по време на прегледа на представителността и на съставянето на извадката. Данните за вноса на разглеждания продукт по отношение на засегнатата държава и трети държави бяха съпоставени с данните от COMEXT на разположение в Евростат. Жалбоподателят посочи, че съобщените от него цифрови данни за продажбите на пазара на Съюза съдържат определени количества, произведени в КНР, които вече са включени в данните за вноса. Поради това бе направено приспадане от обема на продажбите на някои невключени в извадката производители в ЕС, които са осъществявали и внос от КНР. С това приспадане се предотвратява двойното отчитане на обема на тези продажби в рамките на общото потребление.
(85)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза се е развивало, както следва:
Таблица 1
Потребление в ЕС (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо внос
4 600
7 600
10 300
14 300
Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
91 000
91 500
87 700
82 456
Общо потребление
95 600
99 100
98 000
96 756
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
103
101
(86)
Общото потребление на пазара на ЕС само леко варира през разглеждания период. Причината за тази стабилност е, че пазарът на ЕС за разглеждания продукт е достатъчно развит и че като продукт, обикновено използван за домакински цели, той не е бил засегнат от колебания въпреки икономическата криза.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял
(87)
Данни за обема на вноса бяха получени от жалбоподателя, който беше коригирал статистическите данни на Евростат въз основа на своите познания за пазара. Тази корекция се е наложила поради обстоятелството, че статистиката по отделните кодове по КН включва внос, който не е на разглеждания продукт. Корекцията се е основавала на познанията за експорта за пазара на ЕС от различните държави износителки и за цената на вноса, от която може да се заключи дали вносът действително е на разглеждания продукт или не. Подробни цифрови данни и описание на методологията бяха предоставени на вниманието на заинтересованите страни в приложение 3 към заявлението. На тази основа, през разглеждания период вносът в Съюза от КНР се е развивал по следния начин:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Внос от КНР (в тонове)
4 270
6 836
9 839
12 994
Индекс (2008 г. = 100)
100
160
230
304
Пазарен дял
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
154
225
301
Източник: по данни на жалбоподателя
(88)
След антидъмпинговото разследване на основната суровина и на продукта нагоре по веригата (алуминиево фолио на джъмбо ролки), довело до налагането през 2009 г. на мита върху китайските производители, обемът на вноса от КНР се е увеличил значително. Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с повече от 200 % през разглеждания период.
(89)
Пазарният дял, който се държи от китайските производители износители, бележи същата тенденция на увеличение на вноса през разглеждания период, покачвайки се от 4,5 % през 2008 г. на 13,4 % през РП.
3.2. Цени на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(90)
Средните цени на вноса от КНР са се развивали, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена CIF в EUR/тон
(3)
2 335
2 600
2 518
Индекс (2009 г. = 100)
(3)
100
111
108
Източник: Евростат
(91)
Необходимо е да се уточни, че китайските цени на вноса следват до голяма степен китайските цени на суровините (основно алуминиеви сплави). Цените на вноса обаче са спаднали с 3 % през РП в сравнение с 2010 г., по време, когато цените на суровините са се увеличили с около 4 % (виж таблицата по-долу).
Таблица 4
Развитие на средните китайски цени на алуминия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Месечна среднопретеглена спот цена на SHFE за тон (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
104
108
Източник: Шанхайската фючърсна борса (SHFE), без ДДС
(92)
Тъй като целият известен китайски внос е бил осъществяван от дружества със собствена дистрибуторска марка, беше направена съпоставка по отношение на подбиването (и занижаването) на цените въз основа на продажбите на промишлеността на Съюза само на продукти със собствена марка.
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП бяха сравнени коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени - по видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза - със съответните среднопретеглени цени на вноса от оказалите съдействие китайски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид по отношение на транзакциите на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване от 10,0 % от страна на китайските производители износители.
4. Икономическо състояние на промишлеността на съюза
4.1. Предварителни бележки
(95)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от жалбоподателя и съпоставена с данните, предоставени от оказалите съдействие производители от Съюза.
(97)
Анализът на микроикономическите показатели (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал) бе проведен на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата бе надлежно проверена.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
95 500
95 000
93 000
91 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
97
95
Производствен капацитет (в тонове)
160 000
164 000
164 000
164 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
103
103
Използване на капацитета
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
93
(98)
Таблицата по-горе показва, че през разглеждания период производството е намаляло, въпреки че потреблението е останало стабилно през същия период. Въпреки че производственият капацитет се е запазил в умерена степен стабилен през разглеждания период, използването на капацитета е следвало същата тенденция на спад на производството.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на ЕС (в тонове)
91 000
91 500
87 700
82 456
Индекс (2008 г. = 100)
100
101
96
91
Пазарен дял
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
94
90
(99)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 9 % през разглеждания период, а пазарният му дял регистрира траен спад от 95,2 % през 2008 г. на 85,2 % през ПР.
4.2.3. Растеж
(100)
Спадът в обема на продажбите на ЕС и пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период трябва да се разглежда в контекста на стабилното потребление в течение на същия период, както е описано в съображение 85.
4.3. Данни от включените в извадката производители от Съюза (микроикономически показатели)
4.3.1. Средни цени на единица продукция в Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена на единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(в евро на тон)
4 479
3 950
4 237
4 378
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
95
98
(101)
Тенденцията по отношение на средните продажни цени (включително марковите и немарковите продукти) сочи намаление с 2 % през разглеждания период. Продажните цени обаче не бяха счетени за надежден показател за вредата, тъй като до голяма степен бяха повлияни от цените на суровините (главно алуминий), при които беше наблюдавана подобна тенденция през разглеждания период. Като цяло, цените през 2010 г. и РП бяха подложени на натиск поради подбиването на цените, описано в съображение 94 по-горе.
4.3.2. Заетост, производителност и заплати
Таблица 8
Заетост, производителност и заплати
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на наетите лица
301
314
287
284
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
95
94
Производителност (единица продукция/наето лице)
143
138
141
138
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
98
96
Работна заплата на наето лице
41 070
38 913
44 115
43 600
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
107
106
(102)
През разглеждания период броят на наетите лица е намалял с 6 %, въпреки че работната заплата на наето лице бележи слабо увеличение. Освен това намалението на броя на наетите лица не доведе до повишаване на производителността, тъй като спадът в обема на продажбите, описан в съображение 99 по-горе, беше дори още по-силен. През разглеждания период леко се е понижила производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година. Тя е достигнала най-ниското си ниво през 2009 г., след което - през 2010 г. - е поела отново във възходяща посока, без да достигне първоначалните нива. През РП производителността се е върнала на най-ниското ниво от 2009 г.
4.3.3. Складови наличности
Таблица 9
Складови наличности
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складова наличност в края на периода
2 873
2 994
3 092
3 534
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
108
123
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
115
136
(103)
Въпреки че дружествата, включени в представителната извадка на промишлеността на Съюза, са поддържали своите складови наличности на ниско равнище, като са се придържали към системата на производство по поръчка, някои общоупотребявани продукти са били държани на склад. Нивото на складовите наличности е нараснало значително както в абсолютно изражение, така и като процент от продукцията. През разглеждания период равнището на складовите наличности в края на годината се е увеличило от 6,7 на 9,1 %.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 10
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (в процент от нетните продажби)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
231
101
27
(104)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота от тези продажби. Така изчислената рентабилност е достигнала най-високото си ниво през 2009 г., което се дължи на намалелите разходи за закупуване на основната суровина (т.е. алуминий). От 2009 г. нататък е отбелязан спад в печалбата, достигнала 0,7 % през РП. Тези данните за рентабилността обхващат всички сегменти на пазара, включително сравнително рентабилния сегмент на продуктите, разпространявани под собствена марка, който е бил засегнат в много по-малка степен от конкуренцията на китайския внос на ниски цени. Всъщност, разглеждан сам за себе си, сегментът на продуктите, търгувани под една дистрибуторска марка, е понесъл значителни загуби през РП.
(105)
Способността за набиране на капитал не беше спомената като голям проблем от промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Паричен поток
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Индекс (2008 г. = 100)
100
137
95
61
Инвестиции (в евро)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Индекс (2008 г. = 100)
100
47
60
37
Възвръщаемост на инвестициите
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
206
82
22
(106)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който определя способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, също както и възвръщаемостта на инвестициите, са се подчинявали на отрицателна тенденция, подобна на тази при възвръщаемостта на оборота.
(107)
През 2008 г. един производител от ЕС е инвестирал в допълнителни съоръжения за съхранение. През останалите години от разглеждания период не бяха установени значителни инвестиции по отношение на дружествата, включени в извадката на промишлеността на Съюза.
4.3.5. Размер на действителния дъмпингов марж
(108)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(109)
Разследването показа, че много от показателите за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали съразмерно с потреблението през разглеждания период. Тази констатация се отнася особено за периода от 2010 г. до края на РП.
(110)
През разглеждания период, на фона на едно стабилно потребление, обемът на вноса от КНР бележи непрекъснат и значителен ръст. В същото време обемът на продажбите на промишлеността на Съюза общо е намалял с 9 %, а пазарният ѝ дял е намалял с около 10 процентни пункта. Складовите наличности на промишлеността на Съюза също така са нараснали значително, което сочи неспособността ѝ да продава продукта. Дъмпинговият внос на ниски цени бележи стабилен ръст през разглеждания период и е подбивал значително цените на промишлеността на Съюза през РП.
(111)
Освен това, през 2010 г. и РП сериозно са били засегнати показателите за нанасяне на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността.
(112)
Предвид гореизложеното бе направен изводът, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния Регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(113)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Ефект от дъмпинговия внос
(114)
В края на 2009 г. бяха наложени антидъмпингови мита на джъмбо ролките с алуминиево фолио с произход от КНР. След тази дата вносът на разглеждания продукт (продукта надолу по веригата) нарасна бързо. Този ръст съвпада с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза.
(115)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението на Съюза е останало стабилно, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко се е увеличил с над 200 %. Пазарният дял на този внос също е нараснал от 4,5 % през 2008 г. на 13,4 % през РП (т.е. с около 9 процентни пункта). В същото време обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 9 %, а пазарният им дял също е намалял с 9 процентни пункта - от 95,2 % през 2008 г. на 85,2 % през РП.
(116)
По отношение на ценовия натиск следва да се подчертае, че китайските производители износители са подбивали промишлеността на Съюза през РП. Ценовият натиск в съчетание с увеличаването на обемите позволи на китайските производители износители да спечелят договори с големи клиенти (търговци на дребно и търговци на едро). Що се отнася до текущо изпълняваните договори, промишлеността на Съюза е трябвало да се откаже от така нужното ѝ увеличение на цените за компенсиране увеличението при цените на алуминия. Подбиването на цените през РП беше от порядъка на 10 %, като през същата година промишлеността на Съюза е покачила средните цени с 3 %, така че да отразяват нарасналите разходи за суровини, докато китайските производители износители са намалили цените си на пазара на ЕС с около 3 % (виж таблица 3). Това е довело до значително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(117)
Въз основа на гореизложеното бе направен изводът, че голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР на цени, които са подбивали тези на промишлеността на Съюза, е имало определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, което намира своето отражение по-специално в лошото ѝ финансово състояние, спада в обема на продажбите и пазарния дял и влошаването на много показатели за вреда.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(118)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите по отношение на количествата и цените бяха предоставени от жалбоподателя въз основа на данни на Евростат.
Таблица 12
Внос от трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Внос от трети държави
330
764
461
1 306
Индекс (2008 г. = 100)
100
231
140
396
Пазарен дял
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
223
136
391
(119)
Вносът от трети държави (най-вече Индия, Русия, Тайван и Турция) е нараснал с 300 % през разглеждания период. Общият дял на този внос от пазара на ЕС обаче все още остава незначителен. Поради това той не е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортен обем и цени
(120)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза по време на разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите по отношение на количествата и цените са проверени данни, почерпени от включените в извадката производители.
Таблица 13
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на износа на ЕС
1 900
1 800
1 600
1 700
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
84
89
Износ, като процент от продукцията
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
86
94
Експортни цени
3 792
3 460
3 447
3 565
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
91
94
(121)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители е бил незначителен, като в нито един момент не е съставлявал повече от 2 % от произведения обем. Наблюдаваната при него тенденция е подобна на тази по отношение на обема на продажбите на европейския пазар. Предвид ограничения си обем, развитието на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за понесената съществена вреда.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(122)
Икономическата криза не доведе до свиване на потреблението на Съюза през разглеждания период. Както можеше и да се очаква, по отношение на категорията на нелуксозните домакински продукти финансовата криза не е имала отражение върху потреблението на AHF, което запазва позициите си на много стабилен продукт в сектора на преработката на храни и в опаковъчната промишленост. Оттук следва, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.4. Конкуренцията на пазара на Съюза
(123)
Конкуренцията на пазара на Съюза е силна, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е доста диверсифицирана (съществуват над 30 производители) и че един от основните ѝ клиенти е мощният сектор на търговията на дребно.
(124)
В продължение на много години водещите търговци на дребно в Европейския съюз са разработвали свои собствени марки (дистрибуторски марки), които по отношение на AHF постепенно са намалили обема на продажбите на производителските собствени марки. Това беше в ущърб на производителите от промишлеността на Съюза, които бяха засегнати от спада на продажбите в най-печелившия сегмент на марковите продукти и засили конкуренцията помежду им в разрастващия се сегмент на дистрибуторските марки.
(125)
Това развитие обаче е постепенен процес, отнемащ много години, и разследването показа, че сегментът на дистрибуторските марки се е разраснал твърде слабо - от 83 на 84 % между 2010 г. и РП. Затова, макар това увеличение вероятно да е имало известно въздействие върху производителите от ЕС, то не обяснява мащаба на нанасящите вреда тенденции, пред които те са били изправени.
3.5. Развитие на производствените разходи на промишлеността на Съюза
(126)
Заинтересованите страни изтъкнаха, че за вредата са допринесли колебанията в производствените разходи, главно в цената на алуминия.
(127)
Разходите за производството на AHF са тясно свързани с динамиката на цената на алуминий като основна суровина, използвана при производството на този продукт. LME е световен еталон за цените на алуминия.
Таблица 14
Динамика на средните цени на алуминия на LME
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в брой на LME на тон в USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
78
90
Източник: LME
(128)
Показаното по-горе развитие е резултат от финансовата криза, която започна около октомври 2008 г. Цените на алуминия показват спад вследствие на намаленото търсене и се възстановяват до известна степен преди края на РП. Промишлеността, произвеждаща AHF, обикновено формира цените си въз основа на еталонната цена на LME с добавен към нея определен марж за покриване на разходите за преработка и печалбата. Това означава, че при нормални обстоятелства колебанията в еталонната цена на LME не оказват голямо влияние върху състоянието на промишлеността, произвеждаща AHF, тъй като цените на готовата продукция следват динамиката на цените на LME. В действителност промишлеността на Съюза винаги е била подвластна на колебанията в цените на алуминия.
(129)
Изтъкнато беше също така, че промишлеността на Съюза разполага с неефективно оборудване, което е допринесло за вредата. Трябва да се каже, че разследването не подкрепи тази гледна точка и че всъщност разходите за преработка на ЕС и на КНР като цяло са били доста сходни. Освен това подобна неефективност би означавала, че рентабилността на промишлеността на Съюза би била на ниско ниво в продължение на много години, а този вид претенция не обяснява загубата по отношение на пазарен дял, обем на продажбите и рентабилност, настъпила от 2009 г. до РП.
(130)
С оглед на гореизложеното, колебанията в цените на алуминия или предполагаемата липса на ефикасност на производството не могат да се разглеждат като причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Свръхкапацитет
(131)
Както беше споменато по-горе, през разглеждания период капацитетът на европейските производители е бил използван в сравнително ниска степен. Тъй като производителите от Съюза обаче са в състояние да използват едни и същи машини за навиване на рула на други продукти (като например найлоново фолио), данните за използваемостта на мощностите не се считат за основен индикатор за наличието на евентуална причинно-следствена връзка. Освен това, цифрите за използваемостта на мощностите и без това са били доста ниски през 2008 и 2009 г., докато коефициентът на рентабилност и състоянието на промишлеността като цяло са били на задоволително ниво.
(132)
Поради това се стигна до заключението, че свръхкапацитетът не е съществена причина за понесената от производителите от ЕС вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(133)
Направеният по-горе анализ показа, че е налице съществено увеличение по отношение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР, особено през 2010 г. и РП. Установено беше, че този внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП.
(134)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с отрицателното развитие на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през РП, когато промишлеността на Съюза е продължила да губи пазарен дял и рентабилност, а другите финансови показатели, като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са достигнали най-ниските си нива.
(135)
Анализът на другите известни фактори, включително икономическата криза, показа, че никое отрицателно въздействие от тези фактори не може да бъде от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Въз основа на направения по-горе анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(137)
В съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията провери дали, въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и съответно на търговците на едро и търговците на дребно на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на съюза
(138)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че по отношение на много от показателите за възникване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. В случай че не бъдат предприети съответни мерки, допълнителното влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза изглежда неизбежно. Състоянието на промишлеността на Съюза бързо се влоши след налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху продукта нагоре по веригата (алуминиево фолио на джъмбо ролки). Тъй като същите структурни проблеми в китайския алуминиевия сектор, които вече са били наблюдавани по време на посоченото разследване, продължават да съществуват на пазара, промишлеността на Съюза пожела тя също да бъде защитена от нелоялната конкуренция.
(139)
Очаква се с налагането на временни антидъмпингови мита да се възстановят нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква също така налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност и върху цялостното ѝ финансово състояние.
(140)
Ако не бъдат наложени мерки, може да се очаква допълнително намаляване на пазарния дял и промишлеността на Съюза да продължи да бъде на загуба, особено в сектора на дистрибуторските маркови продукти. Това положение не би могло да се запази в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на тенденцията на спад на рентабилността и на други финансови показатели, като парични потоци и възвръщаемост на инвестициите, може да се очаква, че повечето производители от Съюза не биха били в състояние да останат конкурентоспособни на пазара, в случай че не бъдат наложени мерки.
(141)
Освен това промишлеността на Съюза снабдява своите клиенти (основно търговците на дребно и търговците на едро) с други продукти, използвани при преработката и пакетирането на храни, като например найлоново фолио и хартиени продукти. Някои от тези продукти се произвеждат с помощта на същото оборудване за пренавиване, което се използва за разглеждания продукт. Разглежданият продукт е основен сегмент от портфейла на продуктите, продавани от различни дружества в състава на промишлеността на Съюза, до такава степен, че за някои от тях той представлява повече от 50 % от оборота. Ако положението с разглеждания продукт се влоши още повече, това би изложило на риск също и производството на други продукти в Съюза.
(142)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите/търговците на едро
(143)
По отношение на вносителите, голям относителен дял от вноса на разглеждания продукт, който се оценява на около 50 % през РП, се осъществява от двама крупни участника на европейския пазар, които закупуват своите продукти от КНР.
(144)
Единият от тези вносители е свързан с включен в извадката и оказал съдействие производител износител („CeDo Shanghai“). Групата CeDo е разработила стратегия за снабдяване от два източника, като фолиото, което тя продава на пазара на Съюза, се произвежда както в КНР, така и в Съюза. Групата отбеляза, че антидъмпинговите мерки са в състояние да застрашат тази стратегия и да намалят нейната рентабилност. Предложените мерки обаче не са насочени към конкретно дружество, а имат за цел да се възстановят условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза.
(145)
При разследването не стана известно дали другият крупен вносител (Quickpack) е свързан с някой от своите китайски доставчици. Това е така, защото, въпреки че беше поканен да участва в разследването, той предпочете да не окаже съдействие. Поради това въздействието на евентуални мита, на предлаганото ниво, върху дейността му не е ясно.
(146)
Само двама измежду останалите вносители оказаха съдействие в хода на настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Съгласно отговорите им те осъществяват около 6 % от общия обем на вноса от КНР. Тези дружества заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, могат да бъдат принудени да напуснат пазара на фолиото; други продукти обаче съставляват над 80 % от техния оборот, тъй като тези две дружества внасят много други продукти в сектора на храните и стоките за бита.
(147)
Друг един вносител/производител (Terinex Ltd) не предостави отговори на въпросника, но изложи своето становище, използващо за основа пазара в Обединеното кралство. Terinex Ltd обясни, че неговият внос от КНР подбива цените на собственото му производство, но че като дребен участник на пазара не счита, че неговият внос нанася вреда на промишлеността на Съюза. Ако обаче бъде взет под внимание целият внос от КНР (от съображение 114 нататък), то, както е обяснено от съображение 87 нататък, става ясно, че вносът от КНР е основната причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Тъй като оборотът на разглеждания продукт е относително слаб в сравнение с цялостната дейност на дружеството, няма вероятност налагането на мерки да има сериозно въздействие върху съвкупната му печалба.
(148)
По отношение на вносителите като цяло (независимо дали са свързани или не), не може да бъде изключена вероятността налагането на мерките да окаже отрицателно въздействие върху този сектор, тъй като има вероятност евентуалното мито да направи вноса по-малко привлекателен, а промишлеността на Съюза вероятно ще бъде в състояние да си възвърне някои поръчки/договори в ущърб на сектора на вноса. Независимо от това, тези мерки ще послужат за основа за възстановяване на лоялната конкуренция и въздействието върху сектора на вноса като цяло не би било прекомерно.
(149)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че отражението върху вносителите няма да бъде от такова естество, че да се счита, че мерките противоречат на съвкупния интерес на Съюза.
4. Интерес на търговците на дребно
(150)
Шестима търговци на дребно оказаха съдействие при разследването. Тези търговци на дребно могат да се разглеждат като представителни с оглед на широката им разпръснатост като географско местоположение на територията на Европейския съюз, а така също с оглед на различния размер на техния оборот. Всички те се противопоставят на налагането на каквито и да било мерки с аргумента, че тези мерки ще обременят с допълнителни разходи тяхната стопанска дейност и че евентуално наложените мерки биха ограничили избора им на доставчици.
(151)
От отговорите им обаче става много ясно, че продуктът, предмет на разследването, е нищожна част от оборота на тези търговци на дребно (при всички случаи - под 1 %) и че евентуална антидъмпингова мярка би имала почти никакво или никакво въздействие върху техния оборот или печалби.
5. Интерес на потребителите
(152)
Комисията се свърза с едно сдружение на потребителите, което отговори, че не е заинтересовано от оказване на съдействие на разследването. Никое друго сдружение на потребителите не заяви своя интерес в това отношение.
(153)
Има вероятност въздействието на антидъмпинговите мита върху потребителите да бъде твърде незначително, тъй като AHF формира много нисък процент от седмичния бюджет на отделния потребител. Освен това се очаква всяко евентуално повишение на цените на дребно на AHF, причинено от налагането на мита, да бъде съвсем незначително или изобщо да няма такова.
6. Заключение относно интереса на съюза
(154)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация във връзка с интереса на Съюза не съществуват императивни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(155)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(156)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(157)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(158)
При предишни разследвания, отнасящи се до AHF (джъмбо ролки), маржът на нормална печалба бе установен на 5 %, въз основа на изложените по-горе съображения. Жалбоподателят заяви, че 6 % биха били разумен марж на печалбата за тази промишленост, в отсъствието на вредоносен дъмпинг. Той обаче не обоснова надлежно това твърдение и затова, при липсата на други коментари в това отношение, се счита за уместно да се прибегне до установения при предишното разследване 5-процентен марж на печалбата. Поради това временно беше счетено, че би могъл да се счете за подходящ марж на печалбата в размер на 5 % от оборота, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг. На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена чрез изваждане от продажните цени на ЕС на действително реализираната през РП печалба и заменянето ѝ с посочения по-горе марж на печалбата.
(159)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(160)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(161)
Въз основа на гореизложеното ставките на антидъмпинговите мита бяха установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. В резултат на това ставките на предложените антидъмпингови мита са, както следва:
Предложени временни антидъмпингови мита
Наименование на дружеството
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Други дружества, оказали съдействие
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Общонационален дъмпингов марж
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества, и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(163)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва незабавно да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата информация, която може да бъде от полза, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в производствените или търговски структури. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(164)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, указан в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се направи уточнението, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и че може да се наложи те да бъдат преразгледани за целите на определянето на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на алуминиево фолио с дебелина 0,007 mm или повече, но по-малко от 0,021 mm, без подложка, само валцувано и навито на рула, дори релефно щамповано, под формата на леки роли с тегло, което не надвишава 10 kg, понастоящем класирано в кодове по КН ex 7607 11 11 и ex 7607 19 10 (кодове по ТАРИК 7607111110 и 7607191010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Всички други дружества
35,4 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. На основание член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2012 година.
A BIZOTTSÁG 833/2012/EU RENDELETE
(2012. szeptember 17.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercseknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.
(6)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3 bekezdésben meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.
(7)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az uniós gyártók tekintetében bejelentette, hogy az együttműködő uniós gyártóktól a vizsgálat megindítását megelőzően kapott információk alapján ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a négy legnagyobb ismert uniós vállalat, illetve vállalatcsoport alkotta.
(8)
Az alábbi (24) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze kettő, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök csekély számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt. Egy harmadik importőr vállalat a kérdőív kitöltése nélkül nyújtott be beadványt.
(9)
Az alábbi (23) preambulumbekezdésben leírtak szerint 14 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(10)
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött valamennyi ismert érintett kínai exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Két vállalat jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást; egyikük szerepelt a kiválasztott mintában, a másik nem. A mintában szereplő vállalatoktól és a piacgazdasági elbánást kérelmező, de a mintába nem tartozó vállalattól egyéni elbánás iránti kérelem érkezett.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező valamennyi exportáló gyártónak, tehát a mintába felvett négy vállalatnak és minden más vállalatnak, lehetővé téve ezáltal számukra, hogy egyéni vizsgálatot kérelmezzenek. A kérdőíveket más ismert érintett felek, így a mintába felvett négy uniós gyártó, az együttműködő uniós importőrök, a felhasználók és egy fogyasztói szövetség számára is elküldték.
(12)
A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett három kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és két független importőr küldte vissza. A felhasználói kérdőívet hat kiskereskedő is kitöltötte.
(13)
A Bizottsághoz az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti igény nem érkezett.
(14)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Olaszország;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország;
-
ITS BV, Apeldoorn, Hollandia;
-
SPHERE Group, Párizs, Franciaország.
Kínai exportáló gyártók
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Kapcsolatban álló uniós importőr
-
CeDo Limited, Telford, Egyesült Királyság.
Törökországi (analóg országbeli) gyártó
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Az alumíniumfólia gyártásához szükséges fő közvetett alapanyag, például a nyersalumínium költségeivel kapcsolatos adatgyűjtés érdekében tájékoztatást kértek Kína fő alumíniumkereskedelmi platformjától, a Sanghaji Határidős Tőzsdétől (Shanghai Futures Exchange, a továbbiakban „SHFE” vagy „Tőzsde”). A világpiacokkal és árakkal kapcsolatos információkat kértek a Londoni Fémtőzsdétől (LME), ahol tájékozódó látogatásra is sor került. Az SHFE a Bizottság kérését követően írásban nyújtott tájékoztatást. A Bizottság továbbá tájékozódó látogatást javasolt a Sanghaji Határidős Tőzsdén, amelyet az SHFE először elfogadott. Később azonban úgy ítélte meg, hogy ehhez a látogatáshoz a kínai kormány engedélye szükséges. A kínai hatóságok szerint azonban ilyen engedélyre nincs szükség. Az SHFE végül megváltoztatta eredeti döntését és úgy határozott, hogy a látogatást nem hagyja jóvá.
(16)
Tájékozódó látogatást tettek a Shanghai Metal Markets-nél (SMM), Shanghai egyik árakkal kapcsolatos információszolgáltatással és az árak közzétételével foglalkozó vállalatánál.
3. Vizsgálati időszak
(17)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(18)
Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban „érintett termék” vagy „alumíniumfólia-tekercs”). Az érintett terméket jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá sorolják be.
(19)
Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták.
2. Hasonló termék
(20)
A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(21)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(22)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ebben a mintában a négy legnagyobb vállalat (vállalatcsoport) szerepelt azon több mint 30 uniós gyártó közül, amelyekről a vizsgálat megindítását megelőzően ismert volt, hogy hasonló terméket gyártanak. A minta kiválasztása a gyártók értékesítési volumenén, méretén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult, a javasolt minta pedig a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés becsült értéke 44 %-ának felelt meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a minta kiválasztását. Az észrevételek benyújtási határideje után egy érdekelt fél úgy érvelt, hogy a mintának tartalmaznia kellett volna egy gyártót az Egyesült Királyságból. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egy egyesült királyságbeli gyártó vállalat (a Sphere Group tagja) szerepelt a mintában. Más érdekelt fél nem emelt kifogást a végleges minta ellen, ennélfogva a mintát jóváhagyták.
2. Mintavétel a független importőrök körében
(23)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.
(24)
A független importőrök közül információkat csak két vállalat szolgáltatott, akik jelezték együttműködési szándékukat is. Ennélfogva a mintavételt végül nem tartották szükségesnek.
3. Mintavétel az exportáló gyártók KÖRÉBEN
(25)
Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömping megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(26)
Összesen 14 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A vizsgálati időszak alatt e vállalatok exportteljesítménye hozzávetőleg 7 800 tonnának, azaz az uniós piacra irányuló kínai export 60 %-ának felelt meg. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A mintába felvett vállalatok egyike később elállt az együttműködéstől, egy másik pedig arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az általa a mintavételi formanyomtatványon a Bizottságnak megadott adatok hibásak voltak. Az új információ ismeretében úgy határoztak, hogy a mintába felvett vállalatok közül ezt a vállalatot kizárják. A Bizottság további két vállalatot kért fel a mintában való részvételre. A minta végleges összetételéről az együttműködő exportáló gyártókkal, Kína európai uniós küldöttségével és a panaszossal egyeztetésre került sor. Az érdekelt felek egyike sem emelt kifogást e választás ellen. Ezt követően a mintában szereplő egyik új vállalat szintén visszavonta együttműködési szándékát. A végleges mintában így három kínai exportáló gyártó szerepelt, amelyek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő behozatalának hozzávetőleg 30 %-át fedték le, és a mintavételhez adatot szolgáltató 14 exportáló gyártó értékesítési volumenének 50 %-át képviselték.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás és EGYÉNI elbánás
1.1. Piacgazdasági elbánás
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(28)
Két vállalat, a CeDo Shanghai Co. Ltd. (a továbbiakban: CeDo Shanghai) és a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (a továbbiakban: Blue Diamond) jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást. A fentiek értelmében csak a CeDo Shanghait vették fel a mintába, a másik vállalatot nem. A Bíróság C-249/10 P. sz. Brosmann Footwear (HK) és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítéletét követően azonban úgy határoztak, hogy megvizsgálják a határidőn belül beérkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket - azaz a fent említett két vállalat kérelmét is.
(29)
A piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt kritérium alapján vizsgálták. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(30)
E vállalatok telephelyén a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmek tekintetében helyszíni ellenőrzésre került sor.
(31)
Mivel bizonyíték igazolta, hogy a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított, ezért a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjában szereplő 1. kritérium értelmében a piacgazdasági elbánást mindkét vállalat esetében elutasították. Az alábbiakban ismertetett óriás alumíniumfólia-tekercs - mint köztes nyersanyag - árának torzulását is megállapították. A vállalatok egyéb kritériumoknak sem feleltek meg, amint ez az alábbiakban olvasható.
1.1.1. Az 1. kritériummal - üzleti döntések és főbb ráfordítások - kapcsolatos, a gazdasági ágazat egészét érintő következtetések
(32)
A kisméretű alumíniumfólia-tekercseket az óriás alumíniumfólia-tekercsek kisebb hengerekre történő áttekercselése, vágása és csomagolása egyszerű folyamatával állítják elő. Az alumíniumfólia gyártásának fő nyersanyaga a nyersalumínium. A nyersalumínium a jelenlegi vizsgálatban érintett termék előállítási költségei hozzávetőleg 60-70 %-át teszi ki, így ez jelenti a gyártás fő költségtételét. Ezt tükrözi az az egész ágazatban elterjedt gyakorlat, hogy az alumíniumfólia vételárát és eladási árát is a nyersalumínium (alumíniumtömb) - gyártási és átváltási díjjal növelt - referenciaára alapján határozzák meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok valóban olyan adásvételi szerződések alapján vásároltak óriás alumíniumfólia-tekercseket, amelyek az óriás alumíniumfólia-tekercsek árát a nyersalumíniumnak az SMM - a különböző fémek árával kapcsolatos információszolgáltató - által közzétett áraira hivatkozva határozták meg. Az SMM ezeket az árakat a sanghaji térségben érvényes azonnali kereskedési árak alapján állapítja meg. Az SMM adatai a belföldi alumíniumárak tekintetében kifejezetten reprezentatívak. Ezek az árak szorosan követik a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett árfolyamokat, ahol a tranzakciók többsége kínai adásvételt jelent.
(33)
A nyersalumínium, mint áru árára vonatkozó nemzetközi referenciaérték a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyam. Kína belföldi piacán az alumínium jellemző ára jelentősen eltér az LME árfolyamaitól. Amint az alábbi ábrán látható, az LME-SHFE árfolyam-különbözet a vizsgálati időszakban +500 és -90 USD/tonna között változott. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett nettó árfolyam az SHFE árfolyamánál több mint 9 %-kal volt magasabb, az időszak közepén pedig a különbség elérte a + 23 %-ot. Érdemes megjegyezni továbbá, hogy a vizsgálati időszak második felében, amikor a keresleti piac szűkülése miatt világszerte csökkentek az árak, az SHFE áraiban ezzel ellentétes tendencia volt megfigyelhető (így azok 3 %-kal még meg is meghaladják az LME árait), ami ugyancsak az ezen a piacon jellemző ártorzulásokat szemlélteti.
(34)
A nyersalumínium árának a világ többi részéhez viszonyított jelentős eltérését egy sor állami indíttatású tényező és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás együttes jelenlétének tulajdonítják, amint ez fentebb olvasható. Ez az állami befolyás a nyersalumínium piaci erőktől elhatárolt, meglehetősen elszigetelt belföldi piacának kialakulását és fennállását eredményezte Kínában.
(35)
Először is az SHFE a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) ellenőrzése alatt áll. Az SFHE a határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendelet, a határidős tőzsdékre vonatkozó igazgatási intézkedések és az alapszabály szerint látja el feladatát. A tőzsde működését szabályozó számos előírás hozzájárul az alacsony volatilitáshoz, az ártorzuláshoz és az SHFE-t jellemző ártendenciákhoz: a napi áringadozás legfeljebb 4 %-kal lehet magasabb vagy alacsonyabb az előző kereskedési napi teljesítési árfolyamnál, a kereskedés gyakorisága alacsony (minden hónap 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, a kereskedők nyitott pozícióit egy meghatározott összegre korlátozzák és az árspekuláció is limitált.
(36)
A Tőzsdéhez való hozzáférést a törvény kizárólag kínai kereskedők számára teszi lehetővé, akiknek a CSRC engedélyére is szükségük van a Tőzsdén folytatott kereskedéshez. Az SHFE tagjainak piaci képviselői kizárólag az SHFE-tagok kérésére hajthatnak végre tranzakciókat, más szervezetektől nem fogadhatnak el megbízást és nem kereskedhetnek saját számlára. Az árukat kizárólag Kína területén, jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. Ezenkívül mivel e raktárakban kizárólag fizikai teljesítésre kerül sor (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ez teljesen elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében a Londoni Fémtőzsdével vagy más piacokkal megvalósított arbitrázs gyakorlatilag lehetetlen, a Tőzsde így a többi világpiactól elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges.
(37)
Másodszor az állam az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként beavatkozik az SHFE árképzési mechanizmusába. A kínai kormány például 2008 végén a gazdasági válság hatásait enyhítő élénkítőcsomagot vezetett be, amely olyan programot foglalt magában, hogy az Állami Tartalékiroda a kohókból alumíniumot vásárol, és így a belföldi kereslet mesterséges növelésével segíti működésük fenntartását a pénzügyi és gazdasági világválság miatt visszaeső kereslet idején. Az említett államilag szervezett felvásárlás 2009 első felében jelentős ártorzulást eredményezett. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a vizsgálati időszak végére Kína belföldi piacának árai a világpiaci árakhoz képest ellentétes irányban mozogtak.
(38)
A kínai állam alumíniumágazatba történő beavatkozási politikáját az alumíniummal kapcsolatos, 12. ötéves tervében (2011-2015) ismertette. A terv előirányozza, hogy „az adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy több egyedi adózási rendszer együttes alkalmazása az alumíniumágazat ösztönzésére irányul. Ezek az eszközök visszatartó erővel bírnak a nyersalumínium Kínából történő kivitele terén, miközben ösztönzik a behozatalt és az alumíniumot tartalmazó feldolgozott termékek (például az érintett termék) mind a belföldi, mind az exportpiacra történő előállítását.
(39)
Ez a terv a korábbi tervekben évek óta képviselt politikát folytatja. Mindemellett e tervek végrehajtása hosszú évek óta tart, és a vizsgálati időszak során számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak, amelyeket alább ismertetünk. Ezek a programok a következők:
1)
az alumíniumra és alumíniumhulladékra vonatkozó 17 %-os exportvám (szemben a kisméretű alumíniumfólia-tekercsekre vonatkozó 0 %-os vámmal);
2)
a nyersalumíniumra vonatkozó 0 %-os héa-visszatérítés (szemben a 2009 júniusa óta az alumíniumfóliára vonatkozó 15 %-os visszatérítéssel);
3)
a fémre vonatkozó 5 %-os importvám megszüntetése.
(40)
Ezen intézkedések együttes alkalmazásával az állam tehát korlátozza a nyersalumínium exportját, ez pedig növeli a belföldi kínálatot és a belföldi piaci ár csökkenéséhez vezet.
(41)
A kínai alumíniumkohók túlnyomó többsége állami tulajdonban van. Az alumíniumgyártási kapacitást és teljesítményt egyértelműen befolyásoló különböző ipari tervek - jelenleg különösen az alumíniumiparra vonatkozó 12. ötéves terv (2011-2015) - ösztönzik „a mélyfeldolgozással előállított alumíniumtermékek stratégiai fejlesztését, valamint az ipari termelési lánc további bővítése érdekében az alumíniumgyártó ipar támogatását”.
(42)
A kínai állam által hozott, fent ismertetett intézkedéseket ennélfogva a nyersanyag-beszerzéssel és azok gyártási költségeivel kapcsolatos vállalati döntések mögött álló állami beavatkozás bizonyítékainak tekintették. A feldolgozott alumíniumtermékek, például az érintett termék kivitelére vonatkozó exportadók hiányával és részleges héa-visszatérítéssel, valamint az SHFE árképzésébe történő állami beavatkozással együtt a nyersalumínium kivitelére vonatkozó magas exportvámokkal és az ilyen kivitelhez kapcsolódó héa-visszatérítés hiányával jellemzett jelenlegi kínai rendszer olyan helyzetet teremtett, amelyben a nyersalumíniumra és a (más alumíniumtermékek gyártásához alapanyagként is használt) feldolgozott alumíniumtermékekre vonatkozó kínai árak az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól. Ez közvetlen hatást gyakorol a feldolgozott alumínium-alapanyag beszerzésével kapcsolatos vállalati döntésekre. Az alumíniumárak mindig is torzítottak voltak, és egy igen rövid időszaktól eltekintve, amikor a fent említettek szerint feltehetően más torzító hatású állami prioritások érvényesültek, ez tisztességtelen előnyhöz juttatta a kínai alumíniumfólia-gyártókat.
(43)
Figyelembe véve, hogy a kisméretű alumíniumfólia-tekercsek gyártási költségének hozzávetőleg 60 %-át a nyersalumíniumra fordítják, ez a különbség jelentős tisztességtelen költségelőnyt biztosít a kínai gyártók számára, ami a kisméretű alumíniumfólia-tekercshez hasonló árujellegű termékek esetében meghatározó.
(44)
A Bizottság megállapításainak közzétételét követően a CeDo Shanghai vitatta azokat. Elsőként kijelentette, hogy a Bizottság egyes megállapításai tévesek és következetlenek, ami hátrányosan érinti a kínai vállalatok üzleti döntéseivel kapcsolatos általános megállapítást. Azt állította, hogy a Sanghaji Határidős Tőzsdéhez való hozzáférés nem korlátozódik a kínai állampolgárokra, mivel bárkinek lehetősége van számlát nyitni azoknál a brókereknél, akik a Tőzsdén történő kereskedéshez engedéllyel rendelkeznek. A vállalat összességében nem vitatta azt a tényt, hogy léteznek a kínai kormány által ellenőrzött intézkedések, véleménye szerint azonban ezen intézkedések célja nem az ártorzítás és az alacsony piaci volatilitás biztosítása, hanem a tranzakciók végrehajtása során a spekuláció és a lehetséges hibák megelőzése. Másodszor a vállalat azt állította, hogy a vizsgálati időszakban meglehetősen kismértékű áringadozások és árkülönbségek jelentkeztek az SHFE és az LME között, és ezen belül bizonyos ideig Kínában az árak még magasabbak is voltak, mint máshol. Ennélfogva a kínai gyártók nyomott árakból eredő költségelőnye - ha létezik egyáltalán - minimális. Kifejti továbbá, hogy a vizsgálati időszak végén megforduló ártendenciák oka a kínai gazdaság 2011 végén még fennálló növekedése volt, és nem az állam által kiváltott torzulások eredményezték azokat. Végül a vállalat kijelentette, hogy a fent említett mechanizmusok vagy eljárások nem gyakorolnak jelentős hatást a költségekkel és árképzéssel kapcsolatos döntéseire.
(45)
A vállalat kijelentései nem mondanak ellent annak a bizottsági megállapításnak, hogy a Tőzsdén folytatott kereskedés kizárólag kínai kereskedők számára engedélyezett. Az állami intézkedések célja tekintetében a vállalat nyilatkozatai spekulatívak, és ebben a szakaszban semmilyen bizonyíték nem áll rendelkezésre. Lényegtelen továbbá, hogy miért léptették életbe ezeket a szabályozásokat és korlátozásokat. A hangsúly azoknak az elszigetelt, és a világpiaci árak alakulását nem követő ártendenciákkal jellemzett belföldi alumíniumpiac kialakítását eredményező általános hatásán van. E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően a kínai hatóságok nem foglaltak állást ebben a kérdésben. A fenti (43) preambulumbekezdés következtetése értelmében a kínai alumíniumpiac torzulása (-9 %-os árkülönbség a vizsgálati időszakban) elég számottevő ahhoz, hogy jelentős tisztességtelen költségelőnyhöz juttassa az érintett termékhez hasonló, árujellegű termékek kínai gyártóit. Ez a költségelőny nem indokolható a kínai alumíniumgyártók egyéb komparatív előnyével. Végül megjegyzendő, hogy valamennyi együttműködő vállalat a kínai belföldi piacon szerezte be nyersanyagát, az alumíniumra vonatkozó helyi árindexekhez igazított szerződések alapján. Az egyes vállalatok döntéseit az alumíniumpiac torzulását eredményező állami intézkedések tehát egyértelműen befolyásolták.
(46)
A Blue Diamond kifejtette, hogy az SMM árfolyamait nem az állam alakítja ki, és az SMM hasonló a Londoni Fémtőzsdéhez, hiszen mindkettő nyilvános információforrás. A Bizottság nem állapított meg közvetlen állami árképzést, így ez az észrevétel lényegtelen. Másodszor az a tény, hogy az árfolyam nyilvánosan hozzáférhető, nem jelenti azt automatikusan, hogy azok piaci erők eredményeként alakultak ki.
1.1.2. A 2-5. kritériumot érintő vállalatspecifikus következtetések
(47)
A Bizottság megállapította, hogy a CeDO Shanghai nem teljesítette a 3. kritériumot, mivel egy hitelének külföldi valutában történő visszafizetéséhez a devizahivatal engedélyére volt szükség, amelyről úgy vélik, hogy a vállalat hitelekkel kapcsolatos döntéseire, és így annak pénzügyi helyzetére torzító hatást gyakorol.
(48)
A CeDo Shanghai vitatta a Bizottság 3. kritériumra vonatkozó megállapításait. Kijelentette, hogy a devizahivatalnál történő bejegyzés országos gyakorlat, amely valamennyi külföldi hitelt visszafizető vállalatra vonatkozik, és a kínai pénzügyi hatóságok mindössze a helyes kormányzás elvét követik akkor, amikor megakadályozzák, hogy Kínából tisztességtelen ügyletek útján pénzeszközöket áramoltassanak ki. A vállalat kijelentette továbbá, hogy az említett engedély sem gyártási költségeit, sem az általános pénzügyi helyzetét nem befolyásolta. A CeDo ennélfogva kijelentette, hogy a 3. kritérium Bizottság általi meghatározása e tekintetben hiányos.
(49)
A vállalatok számára a finanszírozással kapcsolatos döntések egyértelműen a legfontosabbak közé tartoznak. Kína külső tartozásokra vonatkozó rendelete a CeDO számára világosan előírja az országon kívülről származó hitelekre vonatkozó jóváhagyási eljárást. Ennélfogva a külföldi finanszírozás igénybevételére vonatkozó vállalati döntésekhez állami jóváhagyás szükséges, ami pénzügyi helyzetük torzulásához vezet. A vállalat állításait ezért elutasították.
(50)
A Blue Diamond átfogó jövedelemadó-mentessége miatt az 1. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumot sem teljesítette, mivel nem rendelkezik átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznának. Végül a vállalat nem tudta bizonyítani a 3. kritériumnak való megfelelést, mivel díjmentesen használ ipari telephelyeket, ami költségeinek és pénzügyi helyzetének torzulásához vezet.
(51)
Ezen észrevételek némelyikét a vállalat vitatta. Azt állította, hogy az adómentesség nincs hatással exportáraira, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok tárgyát képezik. Kijelentette továbbá, hogy könyvelésében betartotta a kínai héa-szabályokat, és kifejtette, hogy az eltérő értékesítési és könyvviteli nyilvántartások a szerződéses feltételekből eredtek, és a szokásos vállalati gyakorlatot nem ezek szemléltetik. A vállalat ezenfelül megerősítette, hogy egy megállapodás alapján nagy kiterjedésű ipari területet használ díjmentesen.
(52)
A kettős számlázásra vonatkozó észrevételek ellentmondtak a helyszíni vizsgálat során nyújtott magyarázatnak és bizonyítékoknak. További bizonyítékkal nem szolgáltak a kettős számlázásra és arra vonatkozóan, hogy a vállalat állításának megfelelően hogyan állt összhangban a vállalat értékcsökkentési gyakorlata a kínai héa-szabályokkal. Végül a vállalat megerősítette az adómentességre és az ipari terület díjmentes használatára vonatkozó megállapításokat. E tekintetben megjegyzendő, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésénél alkalmazott kritériumok nem mindegyike szigorúan az exportárra vonatkozó követelmény, hanem annak megállapítására szolgálnak, hogy a gyártó számára piacgazdasági feltételek érvényesülnek-e az érintett hasonló termék előállítása és értékesítése során. Ezenkívül mivel a vállalat nem nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet és a mintába sem vették fel, az exportáraira vonatkozóan nem kellett adatokat szolgáltatnia.
(53)
Ennélfogva a piacgazdasági elbánást mindkét vállalattól megtagadták.
1.2. Egyéni elbánás
(54)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(55)
A mintába felvett összes vállalat és a Blue Diamond is kérelmezte az egyéni elbánást. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok mindegyike és a Blue Diamond is teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot.
(56)
Így a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak és a Blue Diamondnak is megadták az egyéni elbánást.
2. Analóg ország
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(58)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(59)
Az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett lényeges észrevétel. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak.
(60)
A USA gyártói azonban nem működtek együtt a Bizottsággal, jóllehet a vizsgálat során valamennyi ismert USA-beli gyártóval felvették a kapcsolatot. A Bizottság kérte a panaszban említett további harmadik országok, például Mexikó és Dél-Afrika gyártóinak együttműködését, azonban ezek a gyártók sem vállalták az együttműködést.
(61)
A Bizottság saját kereséssel próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni. Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, India, Dél-Korea), a Bizottság által ismert gyártóknak.
(62)
Együttműködési szándékát jelezve két törökországi gyártó jelentkezett. Végül egy gyártó nyújtott be hiánytalanul kitöltött kérdőívet és járult hozzá ahhoz, hogy válaszainak ellenőrzése céljából telephelyén a Bizottság látogatást tegyen.
(63)
A Bizottság a Törökországra, mint megfelelő analóg országra vonatkozó értékelését a nyilvános, az érdekelt felek által megtekinthető aktához csatolta. A jelen esetben egyik érintett fél sem tett észrevételt Törökország, mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban.
(64)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
3. Rendes érték
(65)
Mivel a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok egyike sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat, a mintába felvett másik két vállalat pedig nem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes értéket valamennyi kínai exportáló gyártó esetében a fenti (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hasonló termékért Törökországban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak vagy egy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (14) preambulumbekezdésben felsorolt, az együttműködő törökországi gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki.
(66)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék együttműködő törökországi gyártója által megvalósított értékesítés a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.
(67)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő nyereséges értékesítések részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a törökországi piacon felmerülő előállítási költséget.
(68)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(69)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(70)
Ha az együttműködő törökországi gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(71)
Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó a belföldi piacon nem, de más piacokon értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy a más piacokon értékesített azonos terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták annak értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, illetve a belőle származó nyereséget. Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó nem értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy valamennyi terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták a terméktípusra jellemző értékesítési, általános és adminisztratív költségeket továbbá a terméktípusra jellemző nyereséget.
(72)
Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően a törökországi gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
4. Exportárak
(73)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(74)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(75)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.
5. Összehasonlítás
(76)
Mivel a kínai behozatal a kereskedelmi márkás üzletágból származott, az összehasonlítás kizárólag az együttműködő törökországi vállalat kereskedelmi márkás termékeinek értékesítése alapján történt.
(77)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, szavatossági és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. A csomagolás súlyát az összehasonlítás során nem vették figyelembe.
(78)
A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó esetében kismértékű egyezést találtak. Amennyiben nem találtak pontos egyezést, a hasonló típusokat vetették össze és a különbségek, például a csomagolás módja tekintetében kiigazításokat végeztek. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel.
6. Dömpingkülönbözetek
(79)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg.
(80)
A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében e három dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki.
(81)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (60 % körüli) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg.
(82)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek
Vállalat neve
Státusz
Dömpingkülönbözet
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Egyéni elbánás
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Egyéni elbánás
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Egyéni elbánás
28,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
35,2 %
Országos dömpingkülönbözet
43,4 %
E. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(83)
Az Unióban hasonló terméket 31 gyártó vagy gyártói csoport állít elő, és ezen vállalatok többsége meglehetősen kisméretű. Ezekre a jelen dokumentum „uniós gazdasági ágazatként” fog hivatkozni az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszos Eurométaux hét gyártó nevében járt el, amelyek együttes termelése a vizsgálati időszak során egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának hozzávetőleg 50 %-át képviselte. Megjegyzendő azonban, hogy a panaszos által benyújtott adatok - mint ezt a Bizottság egyéb hozzáférhető forrásokhoz viszonyítva ellenőrizte - az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalatot lefedték. Ennek alapján a vizsgálati időszakban a hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértéke körülbelül 91 000 tonna volt. Mivel a panaszos révén az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalat adatait összegyűjtötték, vagy azok hozzáférhetővé váltak, ezeket a jelen vizsgálat keretében makrogazdasági mutatókként fogja használni a Bizottság.
2. Az uniós fogyasztás
(84)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az uniós piacra történő behozatal alapján állapították meg. Ezeket az adatokat a panaszos nyújtotta be, és azokat valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetővé tették. Az uniós gyártók vonatkozásában szolgáltatott adatokat összevetették a Bizottság által az aktuális helyzet vizsgálata és a mintavétel során kapott adatokkal. Az érintett termék behozatalával kapcsolatos adatokat mind az érintett ország, mind a harmadik országok tekintetében összevetették az Eurostatnál elérhető COMEXT-adatokkal. A panaszos rámutatott arra, hogy az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó számadatai tartalmaztak bizonyos olyan Kínában gyártott volumeneket, amelyek a behozatali számadatokban már szerepeltek. Ennélfogva a Kínából is importáló, a mintába fel nem vett egyes uniós gyártók értékesítési volumenéből levonás történt. A levonással elkerülhetővé vált, hogy a szóban forgó értékesítési volumeneket az összfogyasztásban kétszer számolják el.
(85)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós fogyasztás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Teljes behozatal
4 600
7 600
10 300
14 300
Az uniós piacon értékesített uniós termelés
91 000
91 500
87 700
82 456
Összfogyasztás
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
A figyelembe vett időszak alatt az összfogyasztás csak kis mértékben ingadozott az Unió piacán. E stabilitás oka az, hogy az érintett termék uniós piaca kialakult, és mivel főként háztartási célokra felhasznált termékről van szó, a gazdasági válság ellenére nem érintette az ingadozás.
3. Az érintett országból érkező behozatal
3.1. Volumenek és piaci részesedés
(87)
A behozatali volumenek adatai a panaszostól származtak, aki az Eurostat statisztikai adatait a piaccal kapcsolatos ismeretei alapján kiigazította. A kiigazításra azért volt szükség, mert a KN-kódokat használó statisztikák érintett terméken kívüli importot is magukban foglalnak. A kiigazítás a különböző exportáló országokból az EU felé irányuló exporttal kapcsolatos információkon alapult, valamint az importárakon, amelyek jelezték, hogy a behozatal az érintett termékre vonatkozott-e vagy sem. A részletes számadatokat és a módszert az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a panasz 3. mellékletében. Ennek alapján a Kínából az Unióba történő behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A Kínából érkező behozatal (tonna)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Piaci részesedés
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Forrás: panaszos
(88)
A fő alapanyaggal és a feldolgozási lánc magasabb szintjén keletkező termékkel (óriás alumíniumfólia-tekercsek) kapcsolatban végzett dömpingellenes vizsgálatot követően - amelynek következtében 2009-ben vámot vetettek ki a kínai gyártókra - a Kínából származó behozatal volumene jelentősen megnövekedett. A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene több mint 200 %-kal nőtt.
(89)
A kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a behozatalhoz hasonlóan nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra emelkedett.
3.2. A dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás
(90)
A Kínából érkező behozatal átlagos árai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
A Kínából származó behozatal árai
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
CIF-átlagár EUR/tonnában
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Forrás: Eurostat.
(91)
Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal árai nagymértékben követik a kínai nyersanyagok (főként az alumíniumötvözetek) árait. Mindazonáltal a behozatali árak a vizsgálati időszak alatt 2010-hez képest 3 %-kal csökkentek akkor, amikor a nyersanyagárak hozzávetőleg 4 %-kal emelkedtek (lásd az alábbi táblázatot).
4. táblázat
Az alumínium átlagos kínai árainak alakulása
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
SHFE súlyozott havi azonnali átlagár/tonna (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Forrás: Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE), héa nélkül
(92)
Mivel valamennyi ismert kínai behozatal kereskedelmi márkás üzletágból származott, az áralákínálásra (és áron aluli értékesítésre) vonatkozó összehasonlítás kizárólag a kereskedelmi márkás termékek uniós gazdasági ágazat általi értékesítése alapján történt.
(93)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(94)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - 10,0 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(95)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(96)
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és piaci részesedés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést a panaszos által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az együttműködő uniós gyártóktól származó adatokkal.
(97)
A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Termelési kapacitás (tonna)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitáskihasználás
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés annak ellenére visszaesett, hogy a fogyasztás ugyanebben az időszakban nagyjából változatlan maradt. Jóllehet a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban változatlan maradt, a kapacitáskihasználás alakulása a termelés csökkenő tendenciáját követte.
4.2.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
6. táblázat
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene az uniós piacon (tonna)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Piaci részesedés
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 95,2 %-ról a vizsgálati időszak alatt 85,2 %-ra csökkent.
4.2.3. Növekedés
(100)
Az uniós értékesítési volumeneknek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban történt visszaesését - a (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - az ugyanebben az időszakban változatlan fogyasztással összefüggésben kell vizsgálni.
4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
4.3.1. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
7. táblázat
Értékesítési árak
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Egységár az EU-ban független vevők számára
(EUR/tonna)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Az átlagos értékesítési árakra vonatkozó tendencia (ideértve a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékeket) a figyelembe vett időszakban 2 %-os csökkenést mutat. Az értékesítési árakat azonban nem tekintik megbízható kármutatónak, mivel azokat nagymértékben befolyásolták a nyersanyagok (főként az alumínium) árai, amelyek a figyelembe vett időszakban hasonlóan alakultak. Összességében a 2010-ben és a vizsgálati időszakban jellemző árak a fenti (94) preambulumbekezdésben említett áralákínálás miatt alacsonyak voltak.
4.3.2. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
8. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Termelékenység (egység/munkavállaló)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Egy alkalmazottra jutó bér
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent, noha az egy alkalmazottra jutó bér kis mértékben nőtt. A munkavállalók számának csökkenése nem vezetett a termelékenység növekedéséhez, mivel a fenti (99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az értékesítési volumen visszaesése még jelentősebb volt. Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége - teljesítmény/fő/év-ben számolva - a figyelembe vett időszakban valóban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően 2010-ben némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. A termelékenység a vizsgálati időszakban visszatért a 2009. évi legalacsonyabb szintre.
4.3.3. Készletek
9. táblázat
Készletek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai a megrendelésre történő gyártással minimalizálták ugyan készleteiket, néhány gyakori terméket azonban készleten tartottak. A készletek szintje abszolút értékben és a termelés százalékában kifejezve is jelentősen megnőtt. A figyelembe vett időszakban az év végi zárókészlet szintje 6,7 %-ról 9,1 %-ra emelkedett.
4.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
10. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az így kiszámított nyereségesség a fő alapanyagtétel (azaz az alumínium) csökkent beszerzési költségeinek köszönhetően 2009-ben érte el a legmagasabb szintet. A nyereség 2009-től kezdve visszaesett, és a vizsgálati időszakban 0,7 %-ot ért el. Ezek a nyereségességre vonatkozó számadatok a piac valamennyi szegmensére kiterjednek, ideértve a márkás termékek viszonylag nyereséges szegmensét, amelyet jóval kisebb mértékben érintett az olcsóbb kínai behozatal által teremtett verseny. A kereskedelmi márkás szegmens önmagában a vizsgálati időszakban jelentős veszteséget termelt.
(105)
A tőkebevonási képesség nem merült fel komoly problémaként az uniós gazdasági ágazatban.
11. táblázat
Pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Pénzforgalom
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Beruházások (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Beruházások megtérülése
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
A pénzforgalom - ami a gazdasági ágazat önfinanszírozó folyamatának elengedhetetlen feltétele -, valamint a beruházások megtérülése terén mutatkozó tendencia követte a forgalmi megtérülés kedvezőtlen alakulását.
(107)
Egy uniós gyártó 2008-ban további tárolólétesítményekre irányuló beruházást hajtott végre. A figyelembe vett időszak más éveiben az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai esetében nem állapítottak meg jelentős beruházást.
4.3.5. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(108)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Figyelembe véve továbbá a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetések
(109)
A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó számos kármutató rosszabb lett, vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2010-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes.
(110)
Miközben a figyelembe vett időszakban a fogyasztás változatlan maradt, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 10 százalékponttal esett. Az uniós gazdasági ágazat készletvolumene is jelentősen megnőtt, jelezve, hogy az ágazat nem tudta értékesíteni a terméket. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és a vizsgálati időszakban folyamatosan jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(111)
Emellett 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók - például a pénzforgalom és a nyereségesség - jelentősen romlottak.
(112)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(113)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(114)
A Kínából származó óriás alumíniumfólia-tekercsekre 2009 végén dömpingellenes vámot vetettek ki. Ettől kezdve az érintett termék (és a feldolgozott termék) behozatala gyorsan növekedett. E növekedéssel egy időben romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete.
(115)
A vizsgálatok arra mutattak rá, hogy a figyelembe vett időszakban az Unió fogyasztása változatlan volt, míg a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben, több mint 200 %-kal növekedett. E behozatal piaci részesedése szintén nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra (azaz hozzávetőleg 9 százalékponttal) emelkedett. Ugyanakkor a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 95,2 %-ról 85,2 %-ra - szintén 9 százalékponttal - esett vissza.
(116)
Az árnyomásra tekintettel megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszakban jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A növekvő volumen nyomán jelentkező árnyomás lehetővé tette a kínai exportáló gyártók számára, hogy a jelentős vevőkkel (kis- és nagykereskedők) szerződést kössenek. A megkötött szerződések esetében az uniós gazdasági ágazatnak le kellett mondania az áremelésről, amelyre a növekvő alumíniumárak ellensúlyozásához lett volna szüksége. Az áralákínálás mértéke a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 10 % volt, és az uniós gazdasági ágazat abban az évben átlagosan 3 %-kal emelte árait, hogy hozzáigazítsa azokat a megnövekedett nyersanyagköltségekhez, míg a kínai exportáló gyártók hozzávetőleg 3 %-kal csökkentették áraikat az uniós piacon (lásd a 3. táblázatot). Ez az uniós gazdasági ágazat nyereségességének jelentős romlásához vezetett.
(117)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal erős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint számos kármutató romlása tükröz.
3. További tényezők hatása
3.1. Harmadik országokból származó import
(118)
A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A panaszos által benyújtott mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
12. táblázat
Harmadik országokból származó import
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Harmadik országokból származó import
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Piaci részesedés
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból (főként Indiából, Oroszországból, Tajvanról és Törökországból) származó behozatal 300 %-kal nőtt. Az Unió teljes piaci részesedése e behozatal tekintetében azonban továbbra is elhanyagolható. Ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.
3.2. Exportvolumen és árak
(120)
A figyelembe vett időszak során a mintába felvett uniós gyártóktól származó kivitel mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött számadatok.
13. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók kivitele
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az EU exportvolumene
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Kivitel a termelés százalékában kifejezve
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Exportárak
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
A mintába felvett gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszak során nem volt jelentős, és soha nem haladta meg a gyártott mennyiség 2 %-át. Az említett volumen az uniós piac értékesítési volumenére jellemző tendenciához hasonlóan alakult. Korlátozott mennyisége miatt az uniós gazdasági ágazat kivitelének alakulása nem járult hozzá az elszenvedett jelentős kárhoz.
3.3. A gazdasági válság hatásai
(122)
A gazdasági válság a figyelembe vett időszakban nem csökkentette az uniós fogyasztást. Amint az a nem luxuscikknek számító háztartási termékek esetében várható volt, a gazdasági válság nem befolyásolta az alumíniumfólia-tekercs fogyasztását, amely továbbra is az élelmiszer-feldolgozó- és csomagolóipar rendkívül stabil terméke. A gazdasági válság tehát nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz a vizsgálati időszak alatt.
3.4. Verseny az uniós piacon
(123)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat (több mint 30 gyártóval) meglehetősen sokrétű, továbbá az ágazat egyik legjelentősebb vevője a befolyásos kiskereskedelmi ágazat, az uniós piacon erős a verseny.
(124)
Az európai uniós kiskereskedők hosszú évek alatt kifejlesztették kereskedelmi márkáikat (kereskedelmi márkás termékek), amelyek az alumíniumfólia-tekercsek tekintetében csökkentették a gyártók kereskedelmi márkáinak értékesítési volumenét. Ez a növekvő kereskedelmi márkás szegmensben nagyobb versenyre kényszerítette a gyártókat, akiknek ebben a nyereségesebb szegmensben az eladások csökkenésével kellett szembenézniük, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazat gyártói számára.
(125)
Ez a folyamat azonban fokozatosan, hosszú évek alatt zajlott le, és a vizsgálat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi márkás üzletág a 2010. évi 83 %-ról csupán 84 %-ra emelkedett a vizsgálati időszak alatt. Ennélfogva ez a növekedés némi hatást gyakorol ugyan az uniós gyártókra, az általuk tapasztalt káros tendenciák mértékét nem magyarázza.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(126)
Egyes érdekelt felek szerint a gyártási költségek, főként az alumíniumár ingadozása hozzájárult a kárhoz.
(127)
Az alumíniumfólia-tekercs előállításának költsége szorosan kapcsolódik az alumínium - a termék előállításához használt fő alapanyag - árának alakulásához. Az alumíniumárak nemzetközi referenciaértékét a Londoni Fémtőzsde szolgáltatja.
14. táblázat
Az LME alumíniumra vonatkozó átlagárainak alakulása
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
LME tonnánkénti készpénz-átlagár (USD)
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Forrás: LME
(128)
A fent megfigyelhető folyamatot a 2008 októbere körül kezdődő gazdasági válság okozta. Az alumíniumárak a csökkenő kereslet miatt visszaestek, majd a vizsgálati időszak végére némileg helyreálltak. Az alumíniumfóliatekercs-ágazat azonban normál esetben az LME feldolgozási költségeket és nyereséget fedező különbözettel növelt referenciaértékei alapján állapítja meg árait. Ennek értelmében normál körülmények között az LME referenciaértékének ingadozásai nem gyakorolnak jelentős hatást az alumíniumfóliatekercs-ágazat helyzetére, mivel a késztermékek árai az LME áraival összhangban változnak. Az uniós gazdasági ágazat valójában mindig ingadozó alumíniumárakkal jellemzett környezetben működött.
(129)
A vélemények szerint a kárhoz az is hozzájárult, hogy az uniós gazdasági ágazat berendezései nem hatékonyak. Meg kell említeni, hogy a vizsgálat nem támasztotta alá ezt a véleményt, és hogy az uniós és kínai feldolgozási költségek összességében igen hasonlóak voltak. Ezenkívül a hatékonyság említett hiánya esetén az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már évek óta alacsony lett volna, és ez az állítás nem magyarázza a piaci részesedés, az értékesítési volumen és a nyereségesség 2009-től a vizsgálati időszakig bekövetkezett csökkenését.
(130)
A fentiekre tekintettel az ingadozó alumíniumárak és a gyártás hatékonyságának állítólagos hiánya nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot érintő kárt kiváltó oknak.
3.6. Többletkapacitás
(131)
Amint azt korábban említettük, az uniós gyártók kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony volt. Mivel azonban az uniós gyártók más termékek (például a háztartási fólia) tekercselésére is ugyanazt a gépet használják, a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat nem tekintjük jelentős kiváltó tényezőnek. Továbbá a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatok már 2008-ban és 2009-ben is igen alacsonyak voltak, amikor a nyereségesség mértéke és a gazdasági ágazat általános helyzete kielégítő volt.
(132)
Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a többletkapacitás nem volt lényeges oka az uniós gyártók által elszenvedett kárnak.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(133)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni különösen 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt. Emellett megállapításra került, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszak alatt alákínált az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak.
(134)
Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és nyereségessége tovább csökkent, és más pénzügyi mutatók - többek között a pénzforgalom és a beruházások megtérülése - a legalacsonyabb szintre zuhantak.
(135)
Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(136)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását - azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(137)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek, a nagykereskedőknek és az érintett termék kiskereskedőinek az érdekeit is.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(138)
Az uniós ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Emlékeztetni kell arra, hogy számos kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors romlásnak indult azt követően, hogy 2009-ben dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a feldolgozási lánc magasabb szintjén előállított termékre (óriás alumíniumfólia-tekercs). Mivel a kínai alumíniumágazatban már az akkori vizsgálat idején is megállapított szerkezeti problémák továbbra is megfigyelhetők, az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy őket is megilleti a tisztességtelen versennyel szembeni védelem.
(139)
Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.
(140)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna, különösen a kereskedelmi márkás ágazatban. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. A nyereségesség és más pénzügyi mutatók, például a pénzforgalom vagy a beruházások megtérülésének csökkenésére tekintettel feltételezhető, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók többsége versenyképességét nem tudja megőrizni.
(141)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat más élelmiszerfeldolgozó- és csomagolóipari termékekkel, például háztartási fóliával és papírárukkal is ellátja vevőit (főként kis- és nagykereskedőket). E termékek némelyikét ugyanazzal a tekercselőgéppel gyártják, amelyet az érintett termék előállításához használnak. Az érintett termék az uniós gazdasági ágazat különböző vállalatai által értékesített termékportfólió jelentős részét képezi, egyes esetekben a forgalom több mint 50 %-át képviseli. Amennyiben az érintett termék helyzete tovább romlik, az más termékek uniós előállítását is veszélyeztetné.
(142)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök és a nagykereskedők érdekei
(143)
Az importőröket illetően az érintett termék behozatalának jelentős - a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 50 %-ra becsült - részét az uniós piac két nagy szereplője kínai beszerzéseken keresztül végzi.
(144)
E két importőr egyike kapcsolatban áll egy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóval (CeDo Shanghai). A CeDo csoport kettős beszerzési stratégiát alakított ki, amelynek keretében az általa az uniós piacon értékesített fóliát Kínában és az Unióban egyaránt gyártják. A csoport rámutatott arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék ezt a stratégiát és csökkentenék a csoport nyereségességét. A javasolt intézkedések azonban nem valamely konkrét vállalat ellen irányulnak, hanem céljuk a tisztességes kereskedelem helyreállítása az uniós piacon.
(145)
A vizsgálat nem tárta fel, hogy a másik nagy importőr (Quickpack) kapcsolatban áll-e bármelyik kínai beszállítójával. Ennek az az oka, hogy noha a vállalatot felkérték a vizsgálatban való részvételre, az nem kívánt együttműködni. Ennélfogva nem tisztázott, hogy a javasolt szintű vámok milyen hatást gyakorolnának a vállalat üzleti tevékenységére.
(146)
A fennmaradó importőrök közül csak kettő működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 6%-át képviselték. Ezek a vállalatok azt állították, hogy dömpingellenes vám bevezetése esetén kiszorulhatnak a fóliapiacról, forgalmuk több mint 80 %-a azonban más termékekből származott, mivel e két vállalat számos egyéb terméket importált az élelmiszer-ipari és háztartási áruk ágazatában.
(147)
Egy további importőr/gyártó (Terinex Ltd) nem töltötte ki a kérdőívet, de benyújtotta az Egyesült Királyság piacára alapozott saját véleményét. A Terinex Ltd kifejtette, hogy Kínából történő beszerzése a saját gyártásánál kedvezőbb árat biztosított, de kisméretű piaci szereplőként úgy véli, hogy behozatala nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazat számára. Ha azonban a Kínából származó összes behozatalt figyelembe vesszük ((87) és azt követő preambulumbekezdések), akkor a (114) preambulumbekezdésben kezdődő magyarázat értelmében világos, hogy a Kínából származó behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő oka. Mivel az érintett termék forgalma a vállalatok összforgalmához képest viszonylag alacsony, nem valószínű, hogy az intézkedések elrendelése súlyosan érintené a vállalatok össznyereségét.
(148)
Tekintettel általában az importágazatra (függetlenül attól, hogy kapcsolódó-e vagy sem), nem zárható ki, hogy az intézkedések elrendelése kedvezőtlen hatást gyakorol erre az ágazatra, mivel a vám feltehetően csökkenti a behozatal vonzerejét, és ha az uniós gazdasági ágazat visszanyerne is néhány megrendelést/szerződést, annak valószínűleg az importágazat látná kárát. Mindez azonban a tisztességes verseny helyreállítása érdekében történne, és az importágazat egészére gyakorolt hatás nem lenne aránytalan.
(149)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az importőrökre gyakorolt hatás nem lenne olyan mértékű, hogy az intézkedés az uniós érdek egészével ellentétes legyen.
4. A kiskereskedők érdekei
(150)
A vizsgálatban hat kiskereskedő működött együtt. A kiskereskedők csoportja az Európai Unión belüli eltérő földrajzi elhelyezkedésükre, valamint forgalomban kifejezett méretük különbségére tekintettel reprezentatívnak tekinthető. Az intézkedések elrendelését mindegyikük ellenzi azon az alapon, hogy azok további költségekkel terhelnék üzleti vállalkozásaikat, és hogy az intézkedések korlátoznák az általuk választható beszállítók körét.
(151)
Válaszaikból azonban világosan kitűnik, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék e kiskereskedők forgalmának parányi részét (minden esetben kevesebb mint 1 %-át) képviseli, és a dömpingellenes intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának vagy egyáltalán nem lennének hatással forgalmukra vagy nyereségükre.
5. A fogyasztók érdekei
(152)
A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.
(153)
A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg jelentéktelen, mivel az alumíniumfólia-tekercs a fogyasztók heti költségvetésének rendkívül kis százalékát teszi ki. Valószínű továbbá, hogy az alumíniumfólia-tekercs árai a vám kivetése nyomán kiskereskedelmi szinten elhanyagolható mértékben növekednének, vagy nem is történne áremelkedés.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(154)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
H. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(155)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(156)
Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(157)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.
(158)
Az (óriás) alumíniumfólia-tekercseket érintő korábbi vizsgálatok során a rendes haszonkulcsot a fentiek alapján 5 %-ban állapították meg. A panaszos szerint kárt okozó dömping hiányában az ágazat számára 6 % lenne az ésszerű haszonkulcs. E kijelentését azonban nem támasztotta alá megfelelően, ennélfogva más vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megfelelőnek ítéli a korábbi vizsgálatban megállapított 5 %-os haszonkulcs alkalmazását. A Bizottság tehát ideiglenesen úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 5 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő számadatnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy az uniós eladási árakból kivonták a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséget, és a fent említett haszonkulccsal helyettesítették azt.
(159)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(160)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.
(161)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
Javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Egyéb együttműködő vállalatok
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Országos dömpingkülönbözet
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(163)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (4), és mellékelni kell hozzá minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(164)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 7607111110 és 7607191010) behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC kiegészítő kód
CeDo Shanghai Co., Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co., Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co., Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co., Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B310
Minden más vállalat
35,4 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.