РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
A BIZOTTSÁG 490/2013/EU RENDELETE
(2013. május 27.)
az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2012. augusztus 29-énaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Argentínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó biodízel Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2012. július 17-én az Európai Biodízel Tanács (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes biodízel-termelésének több mint 60 %-át képviselő gyártók nevében. Az említett termék dömpingjére és az abból eredő súlyos kárra a panaszban felhozott meggyőző bizonyítékok elegendőnek minősültek a vizsgálat megindításához.
(3)
A Bizottság 2013. január 30-án a 2013. január 28-i 79/2013/EU bizottsági rendelettel (3) nyilvántartásba vételt vezetett be az említett termék érintett országokból származó behozatalára.
(4)
A Bizottság 2012. november 10-énaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Argentínából és Indonéziából származó biodízel Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.
2. Vizsgálati időszak
(5)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert argentin és indonéz exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, forgalmazókat, felhasználókat és szövetségeket, valamint az argentin és indonéz hatóságokat a vizsgálat megindításáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték a vizsgálatban érintett összes felet, hogy jelentkezzen a Bizottságnál.
(7)
A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(8)
A panaszoson kívül argentin és indonéz exportáló gyártók, importőrök és az argentin, illetve indonéz hatóságok ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
3.1. Mintavétel
(9)
Tekintettel a vizsgálatban érintett, Argentínában és Indonéziában működő exportáló gyártók, valamint független uniós importőrök és uniós gyártók nagy számára, továbbá a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a vizsgálatba bevont argentin és indonéz exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).
3.2. Mintavétel az argentin exportáló gyártók körében
(10)
Valamennyi argentin exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.
(11)
Tíz exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Közülük két vállalat jelezte, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált az Unióba (vagy egyáltalán nem gyártotta a szóban forgó terméket).
(12)
A vizsgálati időszakban a fennmaradó nyolc exportáló gyártó/gyártói csoport képviselte az Unióba irányuló export teljes volumenét.
(13)
Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a három exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta a (12) preambulumbekezdésben említett nyolc exportáló gyártó beszámolója szerint a vizsgálati időszakban az érintett termék Unióba irányuló exportja teljes volumenének 86 %-át képviselte.
(14)
Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi ismert exportáló gyártóval, az argentin gyártók szövetségével, valamint az argentin hatóságokkal konzultált a minta kiválasztásával kapcsolatban; kifogást egyikük sem emelt.
3.3. Egyedi vizsgálat
(15)
A mintában nem szereplő argentin vállalatok közül egyik sem kérelmezett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot.
3.4. Mintavétel az indonéz exportáló gyártók körében
(16)
Valamennyi indonéz exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.
(17)
Nyolc exportáló gyártó vagy gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Közülük három vállalat jelezte, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált az Unióba.
(18)
A vizsgálati időszakban a fennmaradó öt exportáló gyártó/gyártói csoport képviselte az Unióba irányuló export teljes volumenét.
(19)
Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta a (17) preambulumbekezdésben említett öt exportáló gyártó beszámolója szerint a vizsgálati időszakban az érintett termék Unióba irányuló exportja teljes volumenének 99 %-át képviselte.
(20)
Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi ismert exportáló gyártóval, valamint az indonéz hatóságokkal konzultált a minta kiválasztásával kapcsolatban; kifogást egyikük sem emelt.
3.5. Egyedi vizsgálat
(21)
A mintában nem szereplő indonéz vállalatok közül egyik sem kérelmezett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot.
3.6. Mintavétel a független importőrök körében
(22)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. Egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálatban.
3.7. Mintavétel az uniós gyártók körében
(23)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ezt a mintát nyolc uniós gyártó alkotta, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy biodízelt gyártanak. A Bizottság a mintát a termelés és az értékesítés volumene, valamint a földrajzi elhelyezkedés alapján választotta ki. A mintába kiválasztott uniós gyártók az uniós gyártás 27 %-át képviselték.
(24)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt minta közzétételét követően a kiválasztandó vállalatok közül kettő visszavonta együttműködési szándékát, helyükre két másik vállalat került. Az uniós gazdasági ágazat azt az észrevételt tette, hogy tekintettel a biodízelt gyártó kkv-k nagy számára, legalább egyiküknek szerepelnie kellene a mintában. A kérelmet a Bizottság elfogadta.
(25)
A minta az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak minősül.
3.8. Kitöltött kérdőívek
(26)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három argentin exportáló gyártónak/gyártói csoportnak, a mintában szereplő négy indonéz exportáló gyártónak/gyártói csoportnak, valamint a mintában szereplő nyolc uniós gyártónak.
(27)
A kérdőíveket a mintában szereplő hét argentin, illetve indonéz exportáló gyártó/gyártói csoport, a mintában szereplő nyolc uniós gyártó, valamint három felhasználó töltötte ki.
3.9. Ellenőrző látogatások
(28)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
(a)
Az Unióban működő gyártók
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spanyolország
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Spanyolország
-
Diester Industrie S.A.S., Párizs, Franciaország
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Görögország
-
Novaol S.R.L., Milánó, Olaszország
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Svédország
-
Preol A.S., Lovosice, Cseh Köztársaság
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Lipcse, Németország
(b)
Exportáló gyártók Argentínában
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);
-
„Renova” kapcsolódó vállalatcsoport:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);
-
„T6” kapcsolódó vállalatcsoport:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).
(c)
Argentin exportáló gyártókhoz kapcsolódó, Unión kívüli kereskedők
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Genf, Svájc („LDC Suisse”);
(d)
Indonéz exportáló gyártók
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonézia („CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonézia („PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonézia („PAA”)
-
„Wilmar” kapcsolódó vállalatcsoport, PT. Wilmar Bioenergi, Indonézia, PT. Wilmar Nabati, Indonézia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonézia („WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonézia („WINA”)
(e)
Indonéz exportáló gyártókhoz kapcsolódó, Unión kívüli kereskedők
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Szingapúr („FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Szingapúr („IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Szingapúr („ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Szingapúr („VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Szingapúr
(f)
Argentin és indonéz exportőrökhöz kapcsolódó uniós importőrök
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spanyolország („CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milánó, Olaszország („IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spanyolország („LDC Spain”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Spanyolország („Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Hollandia („WET BV”) (5)
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(29)
Az érintett termék Argentínából és Indonéziából származó, jelenleg az ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 és ex 3826 00 90 KN-kód alá besorolt, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj akár tisztán, akár keverék formájában (a továbbiakban: érintett termék, amelyre gyakran „biodízelként” hivatkoznak).
(30)
A vizsgálat eredményei szerint az Argentínában előállított biodízel kizárólag szójaolajból származó „szójaolaj-metil-észter” (a továbbiakban: SME), az Indonéziában előállított biodízel pedig kizárólag pálmaolajból származó „pálmaolaj-metil-észter” (a továbbiakban: PME), ugyanakkor az Unióban az egyéb takarmánynövényekből, hulladékolajból, valamint szűz olajokból előállított biodízel mellett főként a „repcemagolaj-metil-észter” (a továbbiakban: RME) jellemző.
(31)
Az SME, a PME és az RME a zsírsav-metil-észterek (a továbbiakban: FAME) kategóriájába tartozik. Az „észter” kifejezés a növényi olajok átészterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal, melynek következtében biodízel, és melléktermékként glicerin keletkezik. A „metil” kifejezés metanolra, a szóban forgó folyamatban leggyakrabban használt alkoholra utal.
(32)
Az SME és a PME biodízel tisztán is alkalmasak felhasználásra, mégis rendszerint egymással vagy RME-vel elegyítik őket az Európai Unióban történő felhasználásukat megelőzően. Az SME PME-vel történő elegyítését az indokolja, hogy a tiszta SME jódtartalmát és cetánszámát tekintve nem felel meg az EN 14214 európai szabványnak. A PME (és az SME) RME-vel történő elegyítését az indokolja, hogy a PME és az SME hidegszűrhetőségi határhőmérséklete magasabb, mint az RME-é, ezért a téli hónapokban tisztán nem alkalmasak az Európai Unió hideg régióiban történő felhasználásra.
(33)
A biodízel- és ásványi dízel keverékeket elsősorban a közlekedési ágazatban használják közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként. A tiszta vagy ásványi dízellel kevert biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is.
2. Hasonló termék
(34)
A vizsgálat szerint az érintett termék és az Argentínában és Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá a felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.
3. Termékek kizárására irányuló kérelem
(35)
Az egyik indonéz gyártó kérelmezte, hogy a szakaszosan előállított metil-észtereket zárják ki az eljárásban érintett termékek köréből. A zsírsav-metil-észtereket szakaszos desztilláció révén olyan komponensekre bontják, amelyek eltérő kémiai jellemzőkkel bírnak, valamint a felhasználásuk is különbözik. A kérelem szerint a vállalat által gyártott és az Unióba exportált szakaszosan előállított metil-észterek nem minősülnek biodízelnek, és nem használatosak üzemanyagként: alkalmazásuk egyéb ipari folyamatokhoz kapcsolódik. A vállalat ezenfelül azt állította, hogy az Indonéziában gyártott biodízel esetében rendszerint használt nyers pálmaolajjal ellentétben a szakaszosan előállított metil-észterekhez kókuszolajat vagy pálmamagbélolajat használnak nyersanyagként.
(36)
A szakaszosan előállított metil-észterek az érintett termék termékleírásába tartoznak, mivel zsírsav-metil-észternek minősülnek, és előállításukhoz a biodízelgyártásban használt nyersanyagokat alkalmazzák. A szakaszosan előállított metil-észterek nem felelnek meg az európai szabványnak (EN 14214), ám egyéb biodízelekkel elegyítve az előírásoknak megfelelő keverék jöhet létre. A pálmaolaj-metil-észter e tekintetben hasonló biodízel, mivel elegyítés nélkül nem felel meg az európai szabványnak. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.
(37)
Az egyik európai importőr, amely pálmamagbélolajból előállított zsírsav-metil-észtert importál Indonéziából, meghatározott célra történő felhasználás miatti vámkedvezményt kérelmezett a nem üzemanyagként hasznosítandó, hanem telítetlen zsíralkohol előállítására szolgáló behozatalaira.
(38)
A meghatározott célra történő felhasználás miatti vámkedvezmény rendszerét a nemzeti vámigazgatási szervek igazgatják: a behozatalkor fizetendő vám alóli mentesség az importált nyersanyag igazolt, végleges felhasználásától függ. A rendszert a Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései határozzák meg (6).
(39)
A Bizottság a kérelemmel a vizsgálat végső szakaszában foglalkozik majd, miután az érdekelt felek jelezték észrevételeiket a nem üzemanyagként hasznosítandó, pálmamagbélolajból előállított zsírsav-metil-észter importjával kapcsolatos, szóban forgó kérelem elbírálására vonatkozóan. Az észrevételeknek ki kell térniük arra, hogy a mentesség alkalmas-e az esetlegesen kivetendő végleges vámok kijátszására, valamint arra, hogy milyen hatással bír a nem üzemanyagként hasznosítandó, azon országokból származó biodízelimportra, amelyekre vonatkozóan már intézkedéseket léptettek életbe.
C. DÖMPING
1. Argentína
1.1. Rendes érték
(40)
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába kiválasztott egyes exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e hazai piacon a hasonló terméket argentin független vevők részére, azaz az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében ezen értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termék teljes mennyiségének öt százalékát. A Bizottság megállapította, hogy a mintába kiválasztott vállalat/vállalatcsoport mindegyike esetében a szóban forgó értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte az uniós export teljes értékesítési mennyiségének öt százalékát.
(41)
A Bizottság ezt követően a mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok mindegyike esetében meghatározta azokat a hazai piacon értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azokkal összehasonlíthatók.
(42)
A mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok által hazai piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal azonosnak vagy összehasonlíthatónak találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus hazai piacon független vevőknek történő értékesítésének volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki.
(43)
Ezt követően a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján értékelte, hogy a hasonló terméket a mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok hazai piacon a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül értékesítették-e. Ennek során a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy a vizsgálati időszakban mekkora volt a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(44)
A vizsgálat rámutatott, hogy az argentin piac államilag szigorúan szabályozott. Argentínában előírás az ásványi dízel és a biodízel elegyítése (a vizsgálati időszakban 7 %-os biodízel-tartalommal). Az elegyítéssel kapcsolatos előírás teljesítéséhez szükséges teljes biodízel-mennyiséget kvóták révén felosztják az arra kiválasztott argentin biodízelgyártók között. Az olajtársaságoknak a kötelező elegyítéshez ezektől a biodízelt gyártó argentin vállalatoktól kell beszerezniük a biodízelt. Az árakat államilag állapítják meg, és azokat az argentin Energiaügyi Minisztérium teszi közzé. A vizsgálati időszakban az államilag megállapított referenciaárat egy összetett képlettel számították ki, amely figyelembe vette az előállítási költségeket (nyersanyagok, szállítás és egyéb költségek), és bizonyos mértékű nyereséggel is kalkulált. A referenciaár meghatározásához használt paramétereket az ország legfélreesőbb részén működő, legkevésbé hatékony gyártó becsült költségei alapján állapították meg, ami az argentin gyártók számottevő jövedelmezőségét vonta maga után.
(45)
Az adott körülmények között a Bizottság megítélése szerint a belföldi értékesítést a szokásos kereskedelmi forgalom keretén kívül folytatták, így a hasonló termék rendes értékét ideiglenesen az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján kellett kiszámítani oly módon, hogy a vállalat vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és egy ésszerű haszonkulcsot. A panaszosok állítása szerint az Argentínában alkalmazott differenciált exportadórendszer leszorítja a szójabab és a szójababolaj árát, minek következtében a biodízelgyártók költségei torzulnak. A Bizottság jelenleg nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy eldöntse, mi az állítás vizsgálatának a legmegfelelőbb módja. Ezért a vizsgálat végső szakaszában, csakúgy mint a párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatban tovább vizsgálják, hogy a költségek kellőképpen tükrözik-e az érintett termék gyártásával összefüggő költségeket.
(46)
A (43) preambulumbekezdésben említett piaci viszonyokat figyelembe véve a Bizottság megítélése szerint a nyereség összegének megállapításához nem lehetett a mintába kiválasztott vállalatok tényleges adatait alapul venni. Ebből adódóan a rendes érték kiszámításához a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében olyan ésszerű nyereség alapján határozták meg, amelynek összege megfelelhet egy hasonlóan új és innovatív, tőkeigényes ágazat szabad és nyílt piacon, hagyományos versenyfeltételek mellett elért nyereségének, ami ez esetben a forgalom 15 %-át jelenti.
1.2. Exportár
(47)
A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül a független vevőknek vagy kapcsolódó vállalatokon keresztül exportáltak.
(48)
Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termék ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportára alapján határozták meg.
(49)
Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történő első viszontértékesítetésekor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ilyen esetekben a behozatal és a viszonteladás között felmerült minden költségen, valamint a felhalmozódó nyereségen kiigazításokat hajtottak végre. A kiigazítást egy ésszerűnek tekintett, a forgalom 5 %-ának megfelelő nyereség figyelembevételével számították ki.
1.3. Összehasonlítás
(50)
A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(51)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették.
(52)
Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.
(53)
Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést az Unión kívüli székhelyű, kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó kapcsolódó kereskedők az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének, vagy jutalékos alapon működő ügynökségnek minősülnek-e.
(54)
Az egyik kereskedelmi vállalat szoros kapcsolatban áll az exportáló gyártóval és annak teljes irányítása alá tartozik, és az árképzést, illetve a szállítási feltételeket érintően nem rendelkezik tárgyalóerővel vagy befolyással, mindemellett kizárólag a szóban forgó argentin exportáló gyártó által előállított termékek kereskedelmével foglalkozik. Ebből adódóan az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének minősült, és a jutalék tekintetében nem került sor kiigazításra. Az egyik, Unión kívüli székhelyű kereskedelmi vállalatról bebizonyosodott, hogy az argentin exportáló gyártóhoz lazábban kapcsolódik, nem áll annak irányítása alatt, és más gyártók számos egyéb termékének kereskedelmével is foglalkozik. A szóban forgó kereskedelmi vállalat jutalékos alapon működő kereskedőhöz hasonló tevékenységeket végző vállalatnak minősült. Következésképpen az exportértékesítési árakat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében a kereskedőnek juttatott képzett árrés figyelembevétele végett kiigazították.
(55)
Az argentin exportáló gyártó által a kapcsolódó kereskedőnek felszámított értékesítési árak és a kapcsolódó kereskedő által az uniós független vevőknek felszámított értékesítési árak közötti tényleges különbséget nem használták fel a kiigazítás mértékének kiszámításához. A kiigazítás mértékét a kapcsolódó kereskedő SGA-költségei, valamint a nyereség ésszerű összege alapján számították ki. A vállalat tényleges nyeresége a kapcsolódás természetéből adódóan nem minősült megbízható adatnak.
1.4. Dömpingkülönbözet
(56)
A mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlították az exportár súlyozott átlagával.
(57)
A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott három exportáló gyártó vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki.
(58)
Az összes többi argentin exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. Mivel az együttműködés mértéke a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes export 100 %-át képviselően igen magas volt, az összes többi argentin exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott, azon együttműködő exportáló gyártó szintjén határozták meg, amelynél a legmagasabb dömpingkülönbözetet állapították meg.
(59)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
Dömpingkülönbözet
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
„Renova” csoport (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. és Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
„T6” csoport (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
7,9 %
Összes többi vállalat
10,6 %
2. Indonézia
2.1. Rendes érték
(60)
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába kiválasztott egyes exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e hazai piacon a hasonló terméket indonéz független vevők részére, azaz az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében ezen értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termék teljes mennyiségének öt százalékát. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy két exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés nem minősült reprezentatívnak.
(61)
A globálisan reprezentatív értékesítések jellemezte exportáló gyártók esetében a Bizottság következő lépésként meghatározta azokat a hazai piacon értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azokkal összehasonlíthatók.
(62)
A megegyező vagy összehasonlítható terméktípusok tekintetében megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus hazai piacon független vevőknek történő értékesítésének volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. A globálisan reprezentatív értékesítések jellemezte exportáló gyártók esetében megállapították, hogy az exportált terméktípus belföldi értékesítése nem volt reprezentatív, vagy egyáltalán nem zajlott ilyen értékesítés.
(63)
Ezért a hasonló termék rendes értékét ideiglenesen az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján az összes exportáló gyártó tekintetében oly módon számították ki, hogy a vállalat vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és egy ésszerű haszonkulcsot. A panaszosok állítása szerint az Indonéziában alkalmazott differenciált exportadórendszer leszorítja a pálmaolaj árát, minek következtében a biodízelgyártók költségei torzulnak. A Bizottság jelenleg nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy eldöntse, mi az állítás vizsgálatának a legmegfelelőbb módja.. Ezért a vizsgálat végső szakaszában, csakúgy mint a párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatban, tovább vizsgálják, hogy a költségek kellőképpen tükrözik-e az érintett termék gyártásával összefüggő költségeket.
(64)
A vizsgálat rámutatott, hogy az indonéz biodízelpiac államilag szigorúan szabályozott. A 100 %-os állami tulajdonban lévő Pertamina olaj- és gázipari vállalat a hazai piac messze legjelentősebb aktív vállalata (a mintába kiválasztott gyártóktól szerzi be a hazai gyártású biodízel 90 %-át). A Pertamina államilag kijelölt feladata, hogy a benzinkútjain árusított bioüzemanyagot fosszilis tüzelőanyaggal elegyítse. Az indonéz Kereskedelmi Minisztérium havonta központilag határozza meg az export-ellenőrzési árat, amely viszonyítási árként szolgál az exportadók adott havi mértékének kiszámításához. A Pertamina az indonéz kormány által megállapított export-ellenőrzési áron szerzi be a biodízelt.
(65)
Az adott körülmények között a nyereség összegét nem lehetett a mintába kiválasztott vállalatok tényleges adataira alapozni, mivel a Bizottság megítélése szerint a belföldi értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretén kívül folyik. Ebből adódóan a rendes érték kiszámításához a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében olyan ésszerű nyereség alapján határozták meg, amelynek összege megfelelhet egy hasonlóan új és innovatív, tőkeigényes ágazat szabad és nyílt piacon, hagyományos versenyfeltételek mellett elért nyereségének, ami ez esetben a forgalom 15 %-át jelenti.
2.2. Exportár
(66)
A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek vagy kapcsolódó vállalatokon keresztül exportáltak.
(67)
Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termék ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportára alapján határozták meg.
(68)
Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történő első viszontértékesítetésekor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ilyen esetekben a behozatal és a viszonteladás között felmerült minden költségen kiigazításokat hajtottak végre, egy ésszerűnek tekintett, a forgalom 5 %-ának megfelelő nyereség figyelembevételével.
(69)
A egyik tagállamban egy biodízelvásárlási ügyletet követően a biodízel „kétszeres beszámítására” vonatkozó hatályos szabályozási keret (7) kínálta előnyöket kiaknázni szándékozó ügyfelek részére felszámított díjak nem minősültek az exportár részének. A szóban forgó külön díjak nem kapcsolódnak magához a termékhez; sokkal inkább a dokumentumokkal kapcsolatban merülnek fel, amelyeket a kapcsolódó importőrnek be kell nyújtania a kormányzati tanúsítvány megszerzése érdekében, lehetővé téve, hogy a kapcsolódó importőr ügyfelei teljesítsék a fele mennyiségű biodízel elegyítése esetében előírt feltételeket (tekintve, hogy a biodízelt kétszeresen beszámítják).
2.3. Összehasonlítás
(70)
A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(71)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették.
(72)
Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási, járulékos és hitelköltségek, exportvámok, vizsgálati díjak, banki díjak és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.
(73)
Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést az Unión kívüli székhelyű, kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó kapcsolódó kereskedők az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének, vagy jutalékos alapon működő ügynökségnek minősülnek-e.
(74)
Az egyik vállalat/vállalatcsoport esetében megállapították, hogy egy kapcsolódó kereskedelmi vállalattal többek között jutalékért bonyolított biodízel-kereskedelemre kötött szerződést. Ebben az esetben a Bizottság megítélése szerint a kapcsolódó kereskedő jutalékos alapon működő ügynökségnek minősül, ezért az exportértékesítési árakat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében a kereskedőnek juttatott képzett árrés figyelembevétele végett kiigazították.
(75)
Az egyik exportáló gyártó az érintett terméket (PME) RME-vel elegyítette, mielőtt az első független vevőnek értékesítette. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja értelmében az érintett termék fizikai jellemzőiből adódó különbségeinek figyelembevétele végett kiigazításra került sor.
2.4. Dömpingkülönbözet
(76)
A mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlították az exportár súlyozott átlagával.
(77)
A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számították ki. Ezt a különbözetet a mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét.
(78)
Az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. Mivel az együttműködés mértéke a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes export 99 %-át képviselően igen magas volt, az összes többi indonéz exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott, azon együttműködő exportáló gyártó szintjén határozták meg, amelynél a legmagasabb dömpingkülönbözetet állapították meg.
(79)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
Dömpingkülönbözet
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
6,5 %
Összes többi vállalat
9,6 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(80)
Az Unióban hasonló terméket 254 gyártó állít elő. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(81)
A Bizottsághoz olyan állítások érkeztek, amelyek szerint a nagy uniós gyártók jelentős hányada argentin exportőrökhöz kapcsolódik és/vagy Argentínából importál biodízelt, ezért őket ki kell zárni a vizsgálatban a gazdasági ágazatot képviselő csoportból.
(82)
Az állítás vizsgálatát követően az érintett országokból származó importtevékenységük miatt három vállalatot kizártak a gazdasági ágazatot képviselő csoportból; esetükben a vizsgálati időszakban az import aránya saját termelésük 63 %-ának, 85 %-ának, illetve 71 %-ának felelt meg. További két vállalatot azért zártak ki, mert a vizsgálati időszakban nem gyártottak biodízelt. Az alábbiakban szereplő információkhoz nem használták fel az említett vállalatoktól származó adatokat. A Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy semmi sem indokolta további uniós gyártók kizárását a gazdasági ágazatot képviselő csoportból.
(83)
A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - köztük a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat - felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Ezen információk alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós össztermelés körülbelül 9 052 871 tonna volt a vizsgálati időszakban. A fentiekben említettek szerint a mintába az a nyolc uniós gyártó került be, amely a hasonló termék teljes uniós termelésének 27 %-át képviseli.
2. Uniós felhasználás
1. táblázat
Uniós felhasználás
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Tonna
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Forrás:
Eurostat és az uniós gazdasági ágazattól származó adatok
(84)
Az uniós felhasználást az összes uniós gyártó által az uniós piacon előállított össztermelés volumene alapján állapították meg, ebből kivonták az exportot, és hozzáadták az Argentínából, Indonéziából és más harmadik országokból származó behozatalt.
(85)
Az Argentínából és Indonéziából származó import volumenét a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozták meg.
(86)
A fentiek alapján a biodízel uniós felhasználása 2009 és a vizsgálati időszak vége között 5 %-kal nőtt.
3. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(87)
Az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint két országból érkező termék behozatalának hatásait kizárólag két feltétel együttes teljesülése esetén lehet összesítve értékelni.
(88)
Az egyik feltétel, hogy az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet meghaladja a minimum százaléklábat, és egyik ország importmennyisége sem lehet elhanyagolható. Az Argentínából és Indonéziából származó behozatalra az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott módon megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a minimális küszöbértéket, és az ezekből az országokból származó behozatal volumene nem minősült elhanyagolhatónak az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében, mivel piaci részesedésük a vizsgálati időszakban elérte a 10,8 %-ot (Argentína), illetve a 8,5 %-ot (Indonézia).
(89)
A második feltétel, hogy az importtermékek között, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termék között versenyhelyzet álljon fenn. Az Argentínából és Indonéziából importált biodízelt egyazon kereskedelmi vállalatok elegyítik ásványi dízellel, amely az uniós vevőknek történő értékesítések során közvetlen versenyben áll az uniós gazdasági ágazat által előállított biodízellel.
(90)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, és így a kárelemzés céljából az Argentínából és Indonéziából származó behozatal összesítve értékelendő.
4. Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése
2. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Argentínából származó import
Tonna
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Piaci részesedés
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Indonéziából származó import
Tonna
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Piaci részesedés
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Piaci részesedés összesen
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Forrás:
Eurostat
(91)
Az Argentínából és Indonéziából származó import volumene 2009 és a vizsgálati időszak között jelentősen nőtt, ezen belül az indonéz import gyorsabb növekedési ütemet mutatott. Ugyanezen időszakban a piaci részesedés 9,1 %-ról 19,3 %-ra nőtt.
5. Az érintett országok importárai és az alákínálás
5.1. Az árak alakulása
3. táblázat
Importár EUR/tonna
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Argentína
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonézia
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Összesen
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Forrás:
Eurostat
(92)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban, és ezen belül különösen 2010 és 2011 között az importárak növekedtek, a figyelembe vett időszakban mind az Argentínából származó, mind az Indonéziából származó biodízel ára az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradt.
5.2. Alákínálás
(93)
A vizsgálati időszak alatti alákínálás meghatározása céljából összehasonlították a mintába kiválasztott uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek felszámított, gyártelepi szinten kiigazított értékesítési árak súlyozott átlagát a mintába kiválasztott argentin és indonéz gyártók első független uniós vásárlónak felszámított, CIF-paritás alapján megállapított, a fennálló vámokkal és a behozatal utáni költségekkel megfelelően kiigazított importárainak súlyozott átlagával.
(94)
Az Argentínából származó SME és az Indonéziából származó PME, illetve az uniós piacon előállított és értékesített termék összehasonlítását a hidegszűrhetőségi határhőmérséklet (a továbbiakban CFPP) - az a hőmérséklet, amelyen a biodízel zsírrá alakul és nem használható üzemanyagként - alapján végezték.
(95)
Az Argentínából érkező, Unióban értékesített összes termék CFPP-je 0°C. Ezeket az értékesítéseket ezért az uniós gyártók által előállított, 0°C CFPP-vel rendelkező biodízel értékesítéseivel hasonlították össze.
(96)
Az Indonéziából érkező, Unióban értékesített összes termék CFPP-je 13°C. Figyelembe véve, hogy az uniós gyártók igen csekély mennyiségben értékesítenek ennek megfelelő CFPP-vel rendelkező terméket - az indonéz PME-t rendszerint más forrásokból beszerzett biodízellel elegyítik, mielőtt az első független vevőnek értékesítik - a közvetlen összehasonlítás nem tűnt ésszerűnek. A 13°C CFPP-vel rendelkező, Indonéziából származó PME exportárát ennek megfelelően felfelé igazították ki a 0°C CFPP-nek megfelelő árra oly módon, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított, 13°C CFPP-vel rendelkező PME értékesítési árának és a 0°C CFPP-vel rendelkező biodízel átlagárának uniós piaci különbözetét vették figyelembe.
(97)
A fenti módszer alapján az argentin és indonéz, illetve uniós árak közötti különbség az uniós gazdasági ágazat súlyozott gyártelepi átlagárának százalékos arányában kifejezve 2,5 % és 9,1 % között változik; ez az alákínálás mértéke.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(98)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám értékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.
(99)
A fentiekben említetteknek megfelelően a mintába kiválasztott uniós gyártóktól származó ellenőrzött adatokat használták annak vizsgálatához, hogy az uniós gazdasági ágazatot érte-e kár.
(100)
A kárelemzés során a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között tett különbséget. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok alapján elemezte a figyelembe vett időszakra és valamennyi uniós gyártóra vonatkozó makrogazdasági mutatókat. A Bizottság a mintába kiválasztott uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján elemezte a mikrogazdasági mutatókat.
(101)
A valamennyi uniós biodízelgyártóra vonatkozó információk alapján értékelt makrogazdasági mutatók az alábbiak: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, és a korábbi dömping hatásának leküzdése.
(102)
A mintába kiválasztott uniós biodízelgyártókra vonatkozó információk alapján értékelt mikrogazdasági mutatók az alábbiak: átlagos egységárak, egységnyi költség, bérköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség.
7. Makrogazdasági mutatók
7.1. Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás
4. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Termelés volumene (tonna)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Kapacitáskihasználás
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Forrás:
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok
(103)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A kapacitás viszonylag stabilnak mutatkozott, különösen 2010 és a vizsgálati időszak között; ezért a kapacitáskihasználás az egész időszakot jellemzően alacsony volt. Az USA-val szemben elrendelt intézkedések hatására - újonnan bevezetendő kvótarendszerekre és tagállami megbízásokra számítva - az uniós gazdasági ágazat korábban berendezkedett a kapacitás fokozására, ám ezt és az elemzett időszak alatt bekövetkezett kapacitásnövekedést nem állt módjában kihasználni.
7.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
5. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Piaci részesedés
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Forrás:
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok
(104)
A független uniós vevőkkel bonyolított értékesítések volumene az elemzett időszak során meglehetősen stabil volt. Tekintve, hogy az elemzett időszakban a felhasználás enyhén nőtt, a stabil értékesítési volumen egyúttal alacsonyabb piaci részesedést jelent; az 5,5 százalékpontos csökkenés hátterében az érintett országokból származó import áll.
7.3. Növekedés
(105)
Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók - vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés - is tükrözik. Az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése azonban nem emelkedett hasonló ütemben. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az elemzett időszakban az importvolumen növekedésével egyidejűleg csökkent. Ugyanebben az időszakban az Indonéziából és Argentínából származó behozatal piaci részesedése több mint 10 százalékponttal nőtt. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében kedvezőtlenül érintette gazdasági helyzetét.
7.4. Foglalkoztatás és termelékenység
6. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás - teljes munkaidős egyenértékben (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Termelékenység (tonna/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Forrás:
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok
(106)
A biodízel-ágazat tőkeigényes, ugyanakkor a termelési folyamat nem igényel nagy munkaerőt, és a tényleges biodízelgyártást jellemzően alvállalkozók végzik, így a gyártás során foglalkoztatottak száma nem magas. Annak köszönhetően, hogy az elemzett időszakban a gyártás volumene emelkedett, a foglalkoztatás is nőtt.
(107)
Mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben nőtt, mint a gyártás, a termelékenység 2009 és a vizsgálati időszak vége között 7 százalékponttal csökkent.
7.5. A tényleges dömpingkülönbözet és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(108)
Az uniós gazdasági ágazatnak 2009-ig - a jelen eljárás vizsgálati időszakának kezdetéig - károkat okozott az Amerikai Egyesült Államokból származó dömpingelt import. Az Amerikai Egyesült Államokból származó importra alkalmazandó hatályos vámokat úgy alakították ki, hogy az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek mellett tisztességes versenyben álljon az említett importtal, valamint le tudja küzdeni az okozott kár hatását.
(109)
Erre azonban nyilvánvalóan nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat jelenleg kevésbé nyereséges, mint 2009-ben, és az uniós árak alá kínáló argentin és indonéz importtal szemben 2009 óta veszít piaci részesedéséből. Az uniós felhasználás növekedése ellenére a kapacitáskihasználás alacsony. Egyértelmű, hogy a korábbi dömping káros hatása még mindig érezhető.
(110)
Az argentin és indonéz exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a fenti, dömpingről szóló rész mutatja be. Az indonéz import alacsony hányadát képviselő egyik indonéz exportáló gyártó esetében megállapították, hogy nem folytat dömpinget. A többi indonéz exportáló gyártó, valamint az összes argentin exportáló gyártó esetében azonban megállapítást nyert, hogy biodízelt dömpingelnek az uniós piacra. Ezenfelül, tekintettel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
8. Mikrogazdasági mutatók
8.1. Átlagos egységárak, egységnyi költség és bérköltségek
7. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Egységár EUR/tonna
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Egységnyi költség EUR/tonna
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Bérköltségek EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Forrás:
a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(111)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat emelhette értékesítési árait, a 2011-es gyenge repcemagtermés miatt a gyártási költségek olyan mértékben emelkedtek, hogy azokat nem fedezte az értékesítési ár emelkedése. Az Argentínában és Indonéziában alkalmazott adórendszerből adódóan az uniós gazdasági ágazat számára gazdaságilag előnytelennek bizonyult az alternatív alapanyagok e két országból történő behozatala, ezért alacsony költségei megtartása és az általános veszteség mérséklése érdekében kész biodízelt kellett importálnia.
(112)
Ezzel egyidejűleg a mintába kiválasztott vállalatok bérköltségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, ami szintén arra késztette azokat, hogy megtalálják a költségterhek csökkentésének módját.
8.2. Készletek
8. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Forrás:
a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(113)
Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 40 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt. Ugyanakkor, mivel a biodízel nem tárolható 6 hónapnál tovább (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak korlátozott mértékben hasznosak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése szempontjából.
8.3. Nyereségesség, beruházások, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, és tőkebevonási képesség
9. táblázat
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Nyereségesség
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Beruházások ezer EUR-ban
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
A beruházások megtérülése
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Pénzforgalom ezer EUR-ban
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Forrás:
a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(114)
A mintába kiválasztott uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék uniós piacon történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az elemzett időszakban a mintába kiválasztott uniós gyártók nyereségessége jelentősen, 3,5 %-ról - 2,5 %-ra csökkent.
(115)
A mintába kiválasztott uniós gyártók biodízelgyártás terén eszközölt beruházásai az elemzett időszakban csökkentek, ami alátámasztja, hogy jóllehet a mintában szereplő gyártóknak módjában állt beruházni a biodízelgyártásba, az erre fordítható források összege az uniós gyártók piaci részesedésével párhuzamosan csökkent.
(116)
A mintában szereplő uniós gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízelgyártásban felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A mérsékelten megtérülő beruházások egyértelműen jelzik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását a vizsgálati időszakban.
(117)
A pénzforgalom, amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal, az elemzett időszakban jelentős visszaesést mutatott, jól szemléltetve a mintában szereplő vállalatok nehézségeit az Argentínából és Indonéziából származó dömpingelt importtal szembeni versenyben.
9. A kárra vonatkozó következtetés
(118)
Az ellenőrzött adatok elemzése egyértelműen alátámasztja, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kár érte. A növekvő felhasználás jellemezte időszakban a piaci részesedése és a nyereségessége csökkent, miközben az import piaci részesedése az uniós gyártók árai alá kínálva nőtt.
(119)
Egyéb mutatók is csökkenő, illetve stagnáló tendenciát jeleznek még az Amerikai Egyesült Államokból származó importtal szemben hozott intézkedések és a Kanadából származó, az intézkedések kijátszására törekvő importra alkalmazandó vámok kiterjesztése ellenére is.
(120)
Az uniós gyártók 2010 és 2011 között a megnövekedett előállítási költségek többségét át tudták hárítani (+33 százalékpont), ám ez a nyereségességet a megtérülési küszöbig csökkentette. 2011 és a vizsgálati időszak között azonban nem tudták áthárítani a biodízelgyártás teljes költségének közel 80 %-át kitevő alapanyag árának emelkedéséből adódó további költségnövekedést. Ezeket a költségemelkedéseket az uniós piacon nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani, ami a vizsgálati időszakban veszteséget okozott.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(121)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni.
(122)
A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak károsíthatták az uniós gazdasági ágazatot, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt import hatása
(123)
A vizsgálati időszakra vonatkozóan az Indonéziából az Unióba irányuló import csekély arányban (2-6%) nem minősült dömpingeltnek. Az Indonéziából származó import fennmaradó része, és a teljes Argentínából származó import esetében dömpinget állapítottak meg. Amennyiben az Indonéziából származó teljes bejelentett importba nem számítjuk bele a csekély arányú nem dömpingelt behozatalt, a fentiekben megállapított importtendenciák továbbra is érvényesek.
(124)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen (több mint kétszeresére) növekedett. Ezáltal piaci részesedésük 2009 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen, 9,1 %-ról 18,8 %-ra emelkedett.
(125)
Ezzel egyidejűleg a fokozott felhasználás ellenére az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 5,5 százalékpontnyi piaci részesedést veszített.
(126)
A dömpingelt behozatal átlagárai 2009 és a vizsgálati időszak között 48 %-kal emelkedtek, de még így is lényegesen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott árak. A dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált; Indonézia esetében 4 %-os, Argentína esetében 8 %-os átlagos alákínálási különbözetet állapítottak meg a vizsgálati időszakra vonatkozóan.
(127)
Az olcsó, dömpingelt import növekedése által az uniós piacra gyakorolt nyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem volt képes az értékesítési árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A mintába kiválasztott vállalatok azonban csak 38 %-os, korlátozott mértékű áremelkedést tudtak a fogyasztókra áthárítani, jóllehet ugyanebben az időszakban az összköltségük 47 %-kal növekedett.
(128)
A fentiek alapján a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy az érintett országokból származó, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszakban jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor a volumen tekintetében jelentős mértékben nőtt, meghatározó szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében.
3. Egyéb tényezők hatása
3.1. Más országokból származó behozatal
10. táblázat
Más harmadik országok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes import (tonna)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Piaci részesedés
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Forrás:
Eurostat
(129)
A harmadik országokból - elsősorban az USA-ból, Norvégiából és Dél-Koreából - származó behozatal 2009 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent. A csökkenő tendencia az Egyesült Államokból származó importtal szemben 2009-ben bevezetett intézkedéseknek tudható be, amelyeket 2010-ben kijátszást vizsgáló eljárás követett a Kanadából feladott importokkal szemben. Tekintettel arra, hogy a harmadik országokból származó import piaci részesedése azzal párhuzamosan csökkent, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, az egyéb harmadik országokból származó behozatal csak elhanyagolható mértékben járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ebből adódóan nem vonható le az a következtetés, miszerint a szóban forgó tényező befolyásolja a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.
3.2. Az érintett országokból származó nem dömpingelt behozatal
(130)
Az érintett országokból származó nem dömpingelt behozatalt azonosítottak, ám ez csak 2011 második felében fordult elő. Figyelembe véve, hogy ilyen jellegű importot csak rövid ideig és korlátozott mennyiségben bonyolítottak, az csak elhanyagolható mértékben járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, így nem befolyásolja a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.
3.3. Egyéb uniós gyártók
(131)
Tekintettel arra, hogy a vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő csoportból alacsony gyártási volument képviselő uniós gyártókat zártak ki, amelyek összességében kis mennyiségben bonyolítanak importot, a szóban forgó gyártókat nem tekintették az uniós gazdasági ágazatot ért kár előidézőinek.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat által folytatott importtevékenység
(132)
Az argentin biodízelgyártók szövetsége, a CARBIO azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az uniós gyártók Argentínából és Indonéziából beszerzett importja idézte elő. A szóban forgó behozatalt az ágazat önmagának okozott kárnak minősíti, és érvelése szerint nem tekinthető az argentin gyártók magatartásán alapuló károkozó tényezőnek.
(133)
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok egyértelműen rámutatnak, hogy a figyelembe vett időszakban az Argentínából és Indonéziából származó import mennyisége a vizsgálati időszakot jellemző, e két országból származó teljes importmennyiség 60 %-át tette ki. Egyúttal úgy nyilatkoztak, hogy a behozatalra a saját érdekükben került sor. Az említett import dömpingelt árai jelentette rövid távú előnyök révén az uniós gyártók középtávon fenntarthatták üzleti tevékenységüket.
(134)
Az uniós gazdasági ágazat 2011-ben, valamint a vizsgálati időszakban jelentősen növelte a dömpingelt árú biodízel behozatalát; ez egybeesett azzal időszakkal, amikor egyrészt a biodízelre és alapanyagaira alkalmazott differenciált exportvám leginkább éreztette hatását, másrészt a nyersanyag (szójababolaj és pálmaolaj) behozatala a késztermék behozatalával összevetve gazdaságilag veszteségesnek bizonyult. Mindkét ország differenciált exportadó-rendszere magasabb adót vet ki a nyersanyagok exportjára, mint a késztermékekére. A párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálat elemzi, hogy a differenciált exportadórendszer a szubvencióellenes alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak minősül-e.
(135)
A vizsgálati időszakon belül néhány hónapig például az Argentínából származó szójababolaj importára meghaladta az SME importárát, minek következtében a szójababolaj-vásárlás gazdaságilag előnytelen volt. Az adott körülmények között kizárólag az SME-vásárlás minősült gazdaságilag előnyös alternatívának.
(136)
Mindazonáltal ha az uniós gazdasági ágazat nem importált volna ilyen mennyiségű biodízelt, a behozatalt az uniós kereskedelmi vállalatok az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva bonyolították volna és értékesítették volna az uniós piacon, mivel azok hasonlóképpen az uniós gazdasági ágazattal versenyezve importálnak biodízelt az érintett országokból dízelfinomítóknak történő értékesítésre. A szóban forgó behozatal nem befolyásolja az okozati összefüggést, ezért az érvelést a Bizottság ideiglenesen visszautasítja.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat kapacitása
(137)
A CARBIO azt állítja továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kárát a túlzott terjeszkedésből adódó túlkínálat okozza. Állításuk szerint a 2008-ban jellemző 50 %-os kapacitáskihasználást követően az ágazat tovább terjeszkedett annak ellenére, hogy azt nem kísérte a kereslet hasonló mértékű növekedése.
(138)
A figyelembe vett időszakban az egész Unióban alacsony volt a kapacitáskihasználás, a legalacsonyabb, 40 %-os szint a vizsgálati időszakban jelentkezett. Ebből következik, hogy egyes vállalatok nem használták ki a rendelkezésükre álló kapacitást.
(139)
Ugyanakkor a kapacitáskihasználás már a figyelembe vett időszak kezdetekor is alacsony volt, és a teljes elemzett időszakban alacsony szintet mutatott; hasonlóképpen a mintában szereplő vállalatok esetében is stabil szinten maradt.
(140)
A mintába kiválasztott vállalatok változatlan kapacitáskihasználás mellett a figyelembe vett időszak kezdetekor nyereségesek, ám annak végén veszteségesek voltak. Ésszerű arra következtetni tehát, hogy változatlan kapacitáskihasználás mellett a teljes ágazat nyeresége csökkent. Ezért e tényező nem tekinthető jelentős károkozónak, mivel okozati összefüggés látszólag nem áll fenn. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasította.
3.6. Nyersanyaghiány és vertikális integráció
(141)
A CARBIO állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a hatékonyság hiányának tudható be, elsősorban amiatt, hogy hiányzik a vertikális integráció, a nyersanyagok pedig távolról szerezhetők be.
(142)
Ezeket az érveket a Bizottság ideiglenesen elutasítja. A mintába kiválasztott vállalatok némelyikének székhelye egyszerű hozzáférést tesz lehetővé a hajón szállított nyersanyagokhoz, mások egyazon a telepen alakították ki biodízelüzemüket és növényi olajat előállító üzemüket. Sok dél-európai biodízelgyártó kikötői telephellyel rendelkezik, kifejezetten az Argentínából és Indonéziából importált nyersanyagokhoz való hozzáférés érdekében, vagy ugyanott működik, ahol az ügyfeleik (fosszilis olajfinomítók). Figyelembe véve, hogy a differenciált exportvám következtében a nyersanyagok ára meghaladta a késztermékét, az uniós gazdasági ágazat egyértelmű kárt szenvedett azáltal, hogy a PME és az SME uniós előállítása gazdasági szempontból lehetetlenné vált.
3.7. Egyéb szabályozási tényezők
(143)
A CARBIO több olyan szabályozási tényezőre hivatkozott, amelyek állításuk szerint kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak; ezek némelyike javaslat, amely még nem lépett hatályba. Ugyanakkor előtérbe helyezik a kétszeres beszámításon alapuló rendszert, amelynek leírása az alábbiakban található.
(144)
A megújulóenergia-irányelv előírja, hogy a tagállamok a felhasználóknak történő értékesítés előtt a biodízelt maghatározott arányban elegyítsék ásványi dízellel. Néhány tagállam élt azzal a megújulóenergia-irányelvbe foglalt rendelkezéssel, hogy az említett arány megfelezhető, amennyiben a felhasznált biodízel hulladékolajból vagy használt állati eredetű zsírból készül. Például ha egy adott tagállam előírásai szerint 7 %-nyi biodízel 93 %-nyi ásványi dízellel elegyítendő, a szóban forgó 7 %-os arány hulladékolajból előállított biodízel alkalmazásakor 3,5 %-ra csökken.
(145)
A CARBIO állítása szerint a kétszeres beszámításra vonatkozó szabályok okozták az úgynevezett „első generációs” biodízel értékesítésében bekövetkezett 1 millió tonnányi visszaesést, és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár emiatt következett be. Az állítást a Bizottság visszautasítja, mivel az uniós gyártók mintájában olyan vállalatok is megtalálhatók, amelyek kétszeresen beszámított biodízelt gyártanak, ugyanakkor pénzügyi helyzetük nem tér el lényegesen a mintában szereplő, szűz növényolajakból biodízelt előállító vállalatokétól. Adataik ellenőrzésekor ezek a vállalatok rámutattak, hogy esetükben a biodízel árára hatással volt az Argentínából és Indonéziából származó dömpingelt import alacsony ára, mivel közvetett versenyben állnak az érintett országokból érkező PME-vel és SME-vel.
(146)
Az érvek között az is szerepelt, hogy az uniós gazdasági ágazat kárát a második generációs bioüzemanyagokba történő - többek között a hulladékolajak felhasználására irányuló - beruházások fokozásának elmaradása okozza. Ezt az érvet a Bizottság ideiglenesen visszautasítja, mivel az Unióban nem áll kellő mennyiségben rendelkezésre hulladékolaj ahhoz, hogy jelentősen növeljék a feldolgozási mennyiséget.
3.8. Tagállami korlátozások
(147)
A CARBIO állítása értelmében az uniós gazdasági ágazat kárát a több tagállamban hatályos, piacra lépést korlátozó kvóta- és adórendszerből adódóan nem okozhatta az érintett országokból származó import. Továbbá állításuk szerint egyes uniós piacok az időjárási viszonyok miatt zártak az SME-vel és a PME-vel szemben.
(148)
Helyénvaló meglátás, hogy a PME 13°C-os hidegszűrhetőségi határhőmérséklete (CFPP) azt vonja maga után, hogy a PME-t nem lehet a teljes Unióban felhasználni anélkül, hogy a CFPP csökkentése érdekében azt egyéb biodízelekkel elegyítenék. Az SME 0°C-os CFPP-értéke azonban lehetővé teszi a szélesebb körű felhasználást, különösen a nyári hónapokban.
(149)
A vizsgálat során részletesen elemezték azt az érvelést, miszerint egyes tagállamok szabályozási rendszerei idézik elő az uniós gazdasági ágazat kárát.
(150)
Egyes tagállamokban kvótarendszer van érvényben, amely meghatározott termelési kvótát ad az adott tagállam vállalatainak, illetve egyéb uniós vállalatoknak. Mindeddig a legtöbb országban az adórendszer révén előnyöket biztosítottak, ám ezek mérséklése vagy visszavonása folyamatban van.
(151)
Franciaország például tonnánként 90 EUR adókedvezményt biztosít a kvótában előállított biodízelre. Tekintettel ugyanakkor a dömpingelt behozatal alacsony árára, még az adókedvezmény ellenére is gyakran olcsóbb a biodízelt importálni, mint az uniós gazdasági ágazattól vásárolni Mindezt az is alátámasztja, hogy az argentin import határozottan jelen van a francia piacon.
(152)
Némely tagállamban az éghajlati viszonyok vagy a kvótarendszer miatt nincs jelen az Argentínából és Indonéziából származó import. Ugyanakkor az Unió túlnyomó részén piacra lépett az Argentínából és Indonéziából származó import, vagy azért, mert nincs érvényben kvótarendszer, vagy azért, mert ára a tagállam által adott esetben biztosított adókedvezmény ellenére is alacsony.
(153)
Abból adódóan, hogy az Unióban előállított RME-vel vagy egyéb biodízellel elegyített PME és SME a teljes Unióban értékesíthető, továbbá a dömpingelt árú import nagy mennyiségben jelen van még azokban a tagállamokban is, amelyek adókedvezmény-rendszert léptettek életbe, az érvelést a Bizottság ideiglenesen visszautasítja, mivel a hatályos kvóta- és adórendszerek nem befolyásolják a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(154)
A fenti elemzés rámutatott, hogy az érintett országokból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése jelentősen megnőtt. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszakban alákínált az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak.
(155)
Az adatok azt mutatják, hogy az érintett országokból származó olcsó import volumenének növekedésével párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete jelentősen romlott.
(156)
A fenti elemzés kellőképpen megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Az elemzés alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(157)
A dömpingelt importtól eltérő ismert tényezőket az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdése alapján értékelték, és semmi sem támasztja alá, hogy az említett tényezők befolyásolják a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(158)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és a felhasználók érdekeit is.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(159)
A fentiekben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el, amit az érintett országokból származó dömpingelt behozatal okozott. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása. Az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2009 és a vizsgálati időszak között elsősorban a nyereségesség +3 %-ról - 2,5 %-ra történő csökkenése jellemezte. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több telephely bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat az Unióban.
(160)
Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat nyereségességének kedvezőtlen alakulása egyrészt abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatallal, másrészt abból, hogy a két ország exportadórendszere az uniós piacon csökkenti az SME és a PME importárát, és növeli a nyersanyagárakat. A dömpingellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná az uniós gazdasági ágazatot, hogy annak nyereségessége a tőkeigényes ágazat számára szükséges szintnek megfelelően alakulna.
(161)
Az intézkedések révén az uniós gazdasági ágazatnak minden bizonnyal lehetősége lesz arra, hogy a vizsgálat során feltárt, kárt okozót dömpinget ellensúlyozza.
2. A független uniós importőrök/kereskedők érdekei
(162)
A független uniós importőröket/kereskedőket felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. A vizsgálat során nem működött együtt egyetlen importőr sem.
(163)
A független uniós importőrök/kereskedők által rendelkezésre bocsátott adatok hiányában semmi sem bizonyította, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen sértené e felek érdekeit.
3. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(164)
A Bizottság az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett összes ismert felhasználó vállalatnak kérdőíveket küldött az eljárás megindításakor.
(165)
A kérdőívet három biodízel-felhasználó töltötte ki, amelyben azt állították, hogy a biodízel az üzleti tevékenységük csekély részét teszi ki. Kijelentették, hogy amennyiben törvényileg kötelezően biodízelt kellene vásárolniuk és a korábbiakhoz hasonlóan a biodízel árára vámot vetnének ki, azt automatikusan ügyfeleikre terhelnék át.
(166)
Tekintettel arra, hogy korlátozott mértékben áll rendelkezésre információ, az intézkedések várhatóan roppant korlátozott mértékben érintik a végső felhasználókat, mivel a kutaknál általuk megvásárolt ásványi dízelhez csekély arányban elegyítenek biodízelt. Semmi sem támasztotta alá, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen sértené a felhasználók vagy a fogyasztók érdekeit.
4. A nyersanyag-beszállítók érdeke
(167)
A nyersanyag-beszállítók egyik szövetsége, a FEDIOL (az európai növényi olaj és fehérjekészítmény ágazat európai képviseleti szövetsége) kitöltötte a nyersanyag-beszállítóknak küldött kérdőívet. Állítása értelmében az érintett országokból származó import az egész Unióban csökkentette a repcemagolaj iránti keresletet; a kereslet-visszaesés 2009 és 2011 között meghaladta az 1 millió tonnát.
(168)
A FEDIOL szerint az intézkedések bevezetése kedvező hatást gyakorol az uniós beszállító-ágazatra, mivel növekszik a kapacitáskihasználás. A repcemagolaj iránti kereslet növekedése a takarmánykeverék-ágazatban is éreztetné hatását - ez a repcemagolaj előállításakor és a repcemagtermelő uniós mezőgazdasági ágazat tevékenységéből keletkező maradékanyag.
(169)
A rendelkezésre bocsátott adatok ezért alátámasztják, hogy az intézkedések elrendelése az uniós nyersanyag-beszállítók érdekében áll.
5. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(170)
Az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen az Unió érdekeit szolgálná. Lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára a növekedést és a dömpingelt behozatal okozta kár ellensúlyozását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és további gazdasági szereplők hagynának fel tevékenységükkel. Jóllehet a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehetett egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések bevezetése nagy valószínűséggel a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná.
(171)
Nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek arra utalnak, hogy az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára bevezetendő ideiglenes dömpingellenes vámok az Unió érdekével ellentétesek lennének.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(172)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(173)
A Bizottság az említett intézkedések mértékének meghatározásához a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe, anélkül hogy azokat túllépnék.
(174)
A káros dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amely rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt import hiányában ésszerűen elérhető lenne.
(175)
Ebben a tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalom 15 %-ával megegyező haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában várhatott volna az előző, Amerikai Egyesült Államokból származó importtal kapcsolatos vizsgálat megállapításai alapján; akkor is ezt a szintet tekintették méltányosnak az ágazat hosszú távú termelési beruházásainak biztosítása tekintetében.
(176)
Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámításához a mintába kiválasztott uniós gyártók értékesítési árait kiigazították a vizsgálati időszak tényleges nyereségével és veszteségével, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot.
(177)
Ezt követően a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított importára súlyozott átlagát és a mintába kiválasztott uniós gyártók által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó árát összehasonlítva határozták meg a szükséges áremelést. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(178)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára a dömping- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes vámok bevezetését kell elrendelni.
(179)
A dömpingellenes vámok megállapításához összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinteket és a dömpingkülönbözeteket. Ennek alapján az ideiglenes vámok a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Ország
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Ideiglenes kárkülönbözet
Ideiglenes dömpingellenes vám
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Egyéb együttműködő vállalatok
7,9 %
31 %
7,9 %
Összes többi vállalat
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonézia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Összes többi vállalat
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Mivel a dömpingellenes vám a tiszta biodízelre és azokra a keverékekre is alkalmazandó, amelyek biodízelt tartalmaznak (a biodízel-tartalom súlyával arányosan), annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai a vámot megfelelően szedjék be, pontosabb és helyénvalóbb a vámot EUR/tonna nettó tömeg szerinti rögzített értékben kifejezni és az importált tiszta biodízelre, valamint a keverékek biodízel-tartalmára alkalmazni.
(181)
Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámok (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó érintett termékek behozatalára alkalmazandók, amelyeket az említett vállalatok és az említett konkrét jogi személyek állítottak elő. A rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - ideértve a külön említett vállalatokhoz kapcsolódó vállalatokat is - által gyártott érintett termékek importjára nem ezeket a vámokat, hanem az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámot kell alkalmazni.
(182)
A vállalatspecifikus egyedi dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (8), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(183)
A Bizottság a 2013. január 28-i 79/2013/EU bizottsági rendelettel nyilvántartásba vételt vezetett be az érintett termék érintett országokból származó behozatalára. Mindezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti lehetséges visszamenőleges alkalmazása indokolta. Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság nem hoz döntést a dömpingellenes intézkedések lehetséges visszamenőleges alkalmazásáról.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(184)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek lehetőséget kapnak arra, hogy e rendelet kihirdetésétől számított egy hónapon belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatást kérjenek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából ismételten megvizsgálják,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Argentínából és Indonéziából származó, jelenleg az ex 1516 20 98 (TARIC-kódok: 1516209821, 1516209829 és 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC-kódok: 1518009121, 1518009129 és 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC-kód: 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC-kódok: 1518009921, 1518009929 és 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC-kódok: 2710194321, 2710194329 és 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC-kódok: 2710194621, 2710194629 és2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC-kódok: 2710194721, 2710194729 és 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC-kódok: 3824909701, 3824909703 és 3824909704), 3826 00 10 és ex 3826 00 90 (TARIC-kódok: 3826009011, 3826009019 és 3826009030) KN-kód alá besorolt, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj - akár tisztán, akár keverék formájában történő- behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Ország
Vállalat
Ideiglenes vám
EUR/tonna, nettó
TARIC-kiegészítő kód
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Egyéb együttműködő vállalatok:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Összes többi vállalat
104,92
B999
Indonézia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Egyéb együttműködő vállalatok:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Összes többi vállalat
83,84
B999
(3) A keverékekre vonatkozó dömpingellenes vámot a keverékben megtalálható, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és paraffingázolaj (vagyis a biodízel-tartalom) tömegszázalékos arányában kell alkalmazni.
(4) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK rendelet (9) 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fent meghatározott mennyiségek alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(5) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
(1) A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak a 79/2013/EU bizottsági rendelet 1. cikkével összhangban meghatározott nyilvántartásba vételét.
(2) Az olyan termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyeket fogyasztás céljából léptettek be legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően, meg kell őrizni a lehetséges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás végéig.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.