РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
A TANÁCS 412/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 13.)
a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. A vizsgálat megindítása
(1)
A Bizottság az 1072/2012/EU rendeletben (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. február 16-án (3) panaszt nyújtottak be.
(3)
Az ideiglenes rendelet (22) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes vám bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Két importőr és egy exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget meghallgatásra a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője jelenlétében.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
(6)
Ezenfelül az (55) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ellenőrző látogatásra került sor egy thaiföldi gyártónál, amelynek célja Thaiföld megfelelő analóg országként való alkalmasságának vizsgálata volt.
(7)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáru behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket. Kérésük nyomán a Kínai Könnyűipari és Kézműves Termékek Kamarája (Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-crafts, CCCLA) és importőrök egy csoportja számára a Bizottság lehetővé tette a meghallgatást a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtt.
(8)
Az érdekelt felek valamennyi észrevételét megfontolták és indokolt esetben figyelembe vették.
1.3. Mintavétel
(9)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél megkérdőjelezte a Kínából exportáló gyártók mintáját azzal az érvvel, hogy a minta nem reprezentatív, mivel az csak a legnagyobb exportált mennyiségeken alapul és nem veszi figyelembe a kínai kerámiaipar sokféleségét és szétaprózódottságát jellemző egyéb tényezőket.
(10)
Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 17. cikke (1) bekezdéséből következik, hogy a vállalatok mintába való felvétele céljából történő kiválasztása azon legnagyobb reprezentatív exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. Tekintettel az ágazat szétaprózódottságára a Bizottság úgy vélte, hogy az exportmennyiségeken alapuló kiválasztás reprezentatív mintát eredményezne, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. E tekintetben azonban meg kell említeni, hogy a kiválasztott vállalatok Kína három különböző régiójában találhatóak, a különböző típusú kerámiaanyagból (pl. porcelán vagy kőáru) készült érintett termék előállított mennyisége jelentősnek, a terméktípusok választéka pedig e vállalatok esetében bőségesnek mondható. Ezért ez az állítás nem fogadható el.
(11)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós ipari ágazat és az importőrök tekintetében alkalmazott mintavételezéshez képest az exportáló gyártók esetében alkalmazott eltérő módszer megkülönböztetéshez vezet, ezért ugyanazon kritériumokat kellett volna használni. A különböző módszerek használata hátrányosan érinti az exportáló gyártókat és sérti az egyenlő bánásmódot.
(12)
Az exportáló gyártók mintájának kiválasztása csupán a Kínából származó érintett termékre vonatkozó dömping fennállásának vizsgálatát szolgálja. E tekintetben lényeges, hogy a vizsgálati időszakban a vizsgálat az érintett termék lehető legnagyobb behozatali mennyiségére terjedjen ki. Másrészt az uniós gyártók kiválasztására annak meghatározása érdekében került sor, hogy különböző mutatószámok alapján az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e. Az importőröket illetően az összegyűjtött információkat elsősorban uniós érdekű értékelésben használják fel. Ebből következően az importőrök és uniós gyártók számára lényeges, hogy információt gyűjtsenek például a különböző termékszegmensekben tevékeny különféle vállalatoktól. Mivel a mintába felveendő vállalatok kiválasztásának alapjául szolgáló megfontolások eltérnek egyrészt az uniós gyártók és importőrök, másrészt az exportáló gyártók tekintetében, így azok helyzete sem hasonló. Ennélfogva sem a megkülönböztetés tilalmának elve, sem az egyenlő bánásmód elve nem írja elő a vonatkozó minták kiválasztására irányuló azonos módszertan használatát. Ebből következően ezen állítás teljes mértékben megalapozatlan, ezért azt a Bizottság elutasítja.
(13)
Ezen túlmenően egy exportáló gyártó fenntartotta arra vonatkozó kérelmét, hogy az ideiglenes rendelet (8) preambulumbekezdésében foglaltak szerint neki szerepelnie kellene a mintában. A vállalat azonban nem hozott fel új érveket, amelyek indokolnák a mintába való felvételt. Ennélfogva és a fenti (10) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások figyelembevételével az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében foglalt következtetések ezúton megerősítést nyernek.
(14)
Ugyanezen, a mintában nem szereplő exportáló gyártó azt állította, hogy nem biztosítottak számára elegendő időt a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételeinek benyújtására, továbbá, hogy a nyilvánosságra hozatal nem volt megfelelő, mivel nem tartalmazott például számadatokat a kedvezményekre, értékesítési árakra, kiigazításokra stb. vonatkozóan. Következésképp nem tartották tiszteletben a védelemhez való jogát.
(15)
Az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdése értelmében az érdekelt felek számára legalább 10 napot kell biztosítani a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtására. A szóban forgó exportáló gyártó 2013. február 25-én elektronikus levélben kapta meg a végleges nyilvánosságra hozatalt, és 2013. március 8-ig tehette meg észrevételeit, azaz számára 11 napos határidőt biztosítottak. A nyilvánosságra hozatalt tartalmazó dokumentumot másnap ajánlott küldeményként is elküldték részére. Megállapítható tehát, hogy az érintett fél számára elegendő időt biztosítottak az észrevételek benyújtására, az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni azt is, hogy az érdekelt fél észrevételei a megadott határidőn belül megérkeztek, és nem kérelmezte a határidő meghosszabbítását. Egyébiránt a Bizottság - a bizalmas információk védelmére vonatkozó kötelezettségére is figyelemmel - minden olyan alapvető adatot és szempontot nyilvánosságra hozott, amelyek alapján a végleges intézkedések kiszabását javasolni szándékozta. A védelemhez való jog alapján nem kell tájékoztatást adni az egyes vállalatokra vonatkozó értékesítési árakról vagy a mintába felvett vállalatok tekintetében alkalmazott, az egyedi dömpingkülönbözetek megállapításához figyelembe vett kedvezményekről azon érdekelt felek részére, amelyekre vonatkozóan az egyedi dömpingkülönbözeteket nem számítják ki.
(16)
Fentiekből következik, hogy a védelemhez való jog megsértésére vonatkozó állítás nem megalapozott, ezért azt a Bizottság elutasítja.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Bevezetés
(17)
Az ideiglenes rendelet (24) és (56)-(57) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint az érintett termék ideiglenesen az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá tartozó és a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruként, kivéve a kerámiakéseket (érintett termék) került meghatározásra.
2.2. Kérelmek
(18)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyetlen érdekelt fél sem vitatta, hogy a kerámiakések a fizikai jellemzőkben, gyártási folyamatban és a felhasználási módban mutatkozó különbségek miatt alapvetően különböznek az asztali és konyhai kerámiaáruk egyéb fajtáitól. A felek valamennyi észrevételének elemzését követően a kerámiakések a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet a Bizottság véglegesen elfogadta.
(19)
Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat és kerámia őrlőrészeket zárjanak ki a vizsgált termékkörből.
(20)
Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen darálók, valamint az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A szóban forgó darálók őrlő tányérjának kerámiaanyaga elsősorban alumíniumból készül, amely rész nem általános asztali áruként használatos, mint a csésze vagy a tányér, és amelyek esetében a kiégetés magasabb hőmérsékleten történik. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben helyettesíthetők a vizsgált termékkategóriákkal. Ez vonatkozna a burkolat nélküli kerámiadaráló mechanizmusokra is, amelyeket általában a fent említett kódok alá kell besorolni.
(21)
A vizsgálat szerint a darálókban lévő kerámiaelem általában a daráló csekély részét teszi ki. Ezenfelül a vizsgálatból az is kiderült, hogy a kerámia őrlőtányért tartalmazó darálók, ideértve a kerámiadaráló részeit is, nem rendelkeztek ugyanazon fizikai jellemzőkkel és alapvető felhasználási móddal, mint az asztali és konyhai kerámiaáruk. A kerámiadaráló-részek formája, ereje és kialakítása különbözik az asztali és konyhai kerámiaárukétól.
(22)
Néhány fél azt kérelmezte, hogy a szóban forgó darálókat zárják ki a vizsgált termékkörből, mivel ugyanolyan fizikai jellemzőkkel, kialakítással és felhasználási móddal rendelkeznek, mint a fémből készült daráló mechanizmust alkalmazó darálók, és amennyiben bizonyos darálókészletek tartalmazzák e mechanizmust, akkor általában a 8210 vámtarifaszám alá sorolják azokat. Továbbá kifejtették, hogy ilyenkor a kerámiaelemek általában a termék értékének legfeljebb 2 %-át képviselik. Tekintettel azonban a darálók és darálókészletek számos besorolási lehetőségére, a vizsgálat nem tudta figyelembe venni ezen érveket annak meghatározásakor, hogy a kerámiadarálót ki kell-e zárni a vizsgált termékkörből.
(23)
Számos fél azzal indokolta a szóban forgó darálóknak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmét, hogy egyes darálókban, nevezetesen a sódarálókban kerámia őrlőtányért kell használni a fém helyett, mivel a só korrodálja a fémdarálót. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy a sódarálók nem feltétlenül kerámiából készült daráló mechanizmussal működnek.
(24)
A fenti preambulumbekezdésekben foglalt szempontok alapján a vizsgálatból arra a következtetésre lehet jutni, hogy a kerámiadaráló-részekkel ellátott fűszerdarálók alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól az alapvető fizikai jellemzők és a daráló részekhez használt kerámiaanyag felhasználása miatt. Ennélfogva a Bizottság elfogadta az e vizsgálat termékköréből történő kizárásukra vonatkozó kérelmet, ideértve a kerámiadarálók önálló őrlő mechanizmusainak és részeinek kizárását is.
(25)
Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően néhány fél azt kérelmezte, hogy a kerámia késélezőket zárják ki a termékkörből tekintettel a gyártási folyamatokban, a felhasználási módban fennálló különbségekre, továbbá arra a tényre, hogy e termékek egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik alapján nem élelmiszerek tárolására szolgálnak. A vizsgálat megerősítette e szempontokat. Ezért a Bizottság a vizsgált termékkörből való kizárásukra vonatkozó kérelmet elfogadta.
(26)
Ehhez hasonlóan azt is megvizsgálták, hogy a kerámiahámozókat is ki kellene-e zárni a vizsgált termékkörből. A vizsgálat megerősítette, hogy a kerámiahámozók alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel a működésben részt vevő részekhez használt kerámiaanyag egyedi kialakítása és fizikai jellemzői (alak és szilárdság) eltérőek, és más gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. A kerámiahámozókat ezért szintén ki kell zárni a vizsgált termékkörből.
(27)
Az ideiglenes intézkedések közzétételét követően az egyik fél azt állította, hogy a kordierit kerámiából készült pizzaköveket eltérő fizikai jellemzőik (forma és keménység), kialakításuk és felhasználási módjuk miatt ki kellene zárni a vizsgált termékkörből. A kordierit kerámia az alumínium-magnézium-szilikát egyik típusa, amely egyedi jellemzőkkel rendelkezik, nevezetesen kitűnően ellenáll a hőmérséklet-változásnak. A vizsgálat megerősítette, hogy a kordierit kerámiából készült pizzakövekre ugyanolyan fizikai vonások (forma és keménység), kialakítás és felhasználási mód jellemző, mint a kazánokhoz és kemencékhez használt téglákra. Következésképp e pizzakövek eltérnek az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok rámutattak a kordierit kerámiából készült pizzakövek és a vizsgálat tárgyát képező más termékek hasonlóságára. Azt azonban nem tudták bizonyítani, hogy a kordierit kerámiából készült pizzakövek ugyanolyan alapvető fizikai tulajdonságokkal és felhasználási módokkal rendelkeznének. Ezért a Bizottság a vizsgált termékkörből való kizárásukra vonatkozó kérelmet elfogadta.
(28)
Az ideiglenes intézkedések közzétételét követően egy holland egyesület azt állította, hogy a reklámtermékként használt asztali és konyhai kerámiaárukat ki kellene zárni a termékkörből, mivel azokat nem asztali és konyhai kerámiaáruként történő felhasználás céljából értékesítik, továbbá lényeges gazdasági ösztönzőt jelentenek a kiskereskedelmi ágazatban és nagyra becsülik a fogyasztók, valamint mert a rövid időn belül szükséges mennyiségeket csak a kínai gyártók tudnák biztosítani. A reklámtermékként használandó asztali és konyhai kerámiaáruknak a termékkörből történő kizárására vonatkozó kérelem azonban nem elfogadható, mivel fizikai jellemzőik, a gyártási folyamatok és a felhasználási módok megegyeznek a többi asztali és konyhai kerámiaáruéval.
(29)
Az ideiglenes intézkedések közzétételét, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismételten egy német importőr és nagykereskedő, valamint egy kínai együttműködő exportáló gyártó indítványozta, hogy a szublimációs nyomtatásra szánt különleges bevonatú kőtermékekett és amelyekről a szublimációs bevonat mechanikus karcolással eltávolítható, ki kellene zárni a termékkörből, mivel azok félkész termékek, amelyek esetében a képkészítésre külön csatornákon keresztül az Unióban kerül sor, továbbá az eltérő fogyasztói benyomás és azon tény miatt, hogy a szublimációs bevonat meghaladja a bevonat nélküli kerámiaáruk értékét, valamint hogy uniós gyártók nem léteznek e terméktípus tekintetében. A vizsgálatból kiderült, hogy a termék szemmel láthatóan megegyezik a többi nem szublimált asztali áruval, és ezért nehéz - ha egyáltalán lehetséges - attól megkülönbözetni. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy e termékeket általában ugyanarra használják, mint más asztali kerámiaáruk típusait. Az is megállapítást nyert, hogy sok uniós gyártó állít elő ilyen termékeket, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A fentiek fényében a Bizottság elutasítja a szublimációs nyomtatásra szánt különleges bevonatú kőáruk kizárására vonatkozó állítást.
(30)
A figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk termékkörből való kizárását kérelmező importőr az ideiglenes intézkedések közzétételét, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismételten azt állította, hogy a Bizottság ideiglenes elemzése e tekintetben téves volt, mert az figyelmen kívül hagyta a piaci szegmensek létezését, a különböző típusú asztali áruk közötti minőségi különbséget, a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk luxus- és törékenyebb jellegét, valamint az ezen termékekhez társított fogyasztói benyomásból fakadó korlátozott helyettesíthetőséget. Állítása szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk dekorációként is használhatóak.
(31)
Ami a különböző típusú asztali áruk közötti minőségi különbségekre és a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk luxus- és törékenyebb jellegére vonatkozó állításokat illeti, e jellemzők nem kifejezetten a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk sajátosságai. Ezenfelül a termékhez társított fogyasztói benyomásból fakadó korlátozott helyettesíthetőség tekintetében nem hoztak fel olyan új érvet, amely megváltoztatná az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, miszerint az átlagos fogyasztó nem különbözteti meg a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat az egyéb kerámia asztali áruk típusaitól. Végül a Bizottság megvizsgálta a piaci szegmensek létezését az ideiglenes rendelet (157)-(158) preambulumbekezdésében. Ezen érvek ezért nem tudták megcáfolni az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
(32)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság részletesebben kidolgozta az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében foglalt állítást. Ezeket az állítások a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték. A kínai gyártást végző importőr kérelmezte, hogy a teljes mértékben mázas és/vagy felületük 100%-án - az alap vagy annak egy része kivételével - zománcozott konyhai/asztali kerámiaárukat és ahol a mázas/zománcozott felület 100%-a nem fehér színnel festett, zárják ki a termékkörből. A kérelmet a Bizottság megfelelően elemezte és a vizsgálatból kiderült, hogy e termékek fizikai jellemzői, gyártási folyamatai és felhasználási módjai megegyeznek az asztali és konyhai kerámiaáruk mázas és/vagy zománcozott termékekeinek jellemzőivel. Ezért a Bizottság az állítást végleg elutasítja.
(33)
A CCCLA ragaszkodott ahhoz, hogy a finom csontporcelánt ki kell zárni a vizsgált termékkörből, mivel az törékeny luxustermék, alacsony mechanikai szilárdsággal és vitatta azt is, hogy ellenálló lenne a töredezéssel szemben. Meg kell azonban jegyezni, hogy korábban maga a CCCLA állította, hogy a finom csontporcelánt rendkívüli mechanikai szilárdság és töredezéssel szembeni ellenálló képesség jellemzi. Ezen egymásnak ellentmondó állítások egyértelműen aláásták a CCCLA állításait. Az előadott érvek mindenesetre nem változtatnak az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében összefoglalt következtetéseken. Következésképp a finom csontporcelánnak a vizsgált termékkörből történő kizárására irányuló kérelmet a Bizottság véglegesen elutasítja.
(34)
Ugyanez a fél ismételten azt állította, hogy a tartós porcelánt ki kellene zárni a vizsgált termékkörből. Szerinte nem volt igaz az az állítás, miszerint a tartós porcelán nem rendelkezik egyértelmű jellemzőkkel és nagyon masszív 24 %-ot meghaladó alumíniumtartalma miatt, majd vitatta e termék uniós gyártási kapacitását. Mindazonáltal a tartós porcelánnal kapcsolatos különböző beadványok egymásnak ellentmondanak, például a felhasznált nyersanyagok és a timföldportartalom tekintetében. Az azonban nem volt vitatott, hogy a tartós porcelánt az Unióban is gyártják, és a kínai gyártók által előállított tartós porcelán közvetlen versenyben áll az Unióban előállított tartós porcelánnal, valamint a vizsgálat által érintett egyéb termékekkel. Következésképp a tartós porcelán kizárására irányuló kérelmet a Bizottság végleg elutasítja.
(35)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk valamennyi típusa ugyanazon termék különböző típusainak tekinthető. Következésképp nem megalapozott az ideiglenes, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismételten előadott azon érv, amely szerint a vizsgálat hasonló termékek széles körét fedi le, és ebből következően az egyes termékszegmensekre külön-külön vizsgálatokat kellene lefolytatni a helyzet felmérésére, a dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan. Az egyik fél, aki szerint a termékkör túl széleskörű volt, a különböző szintű dekorációval ellátott termékek összehasonlítását indítványozta, de a felhasználási módjukat illető állításai (az egyik esetben a kert és a gyerekek, a dekoráció a másik esetben) vitathatóak, mert nincs egyértelmű elkülönítés és az általa előadott állítások inkább ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében foglalt szempont megerősítésének tekinthetők. Meg kell még jegyezni, hogy egy, a Kínában gyártást végző importőr azt állította, hogy az Unióban értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk több mint 99 %-a többnyire vagy kizárólag fehér. Néhány fél vitatta az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdését, mivel a vizsgálat keretében az intézmények nem végeztek vizsgálatokat azzal kapcsolatban, hogy egyes árucikkek megfeleltek-e az uniós szabadkereskedelemnek. E tény azonban nem ássa alá az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
2.3. Végkövetkeztetés
(36)
A fentiek fényében a termékkör véglegesen asztali és konyhai kerámiaáruként került meghatározásra, kivéve a Kínából származó, jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és az ex 6912 00 90 KN-kódok alá tartozó kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és a kerámiaőrlő részeit, a kerámiahámozókat, kerámia késélezőket, valamint a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket.
(37)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(63) preambulumbekezdésében foglalt egyéb döntések megerősítést nyernek.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás
(38)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó, egy uniós gyártó és egy importőr azt állította, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés meghozatalára a rendelkezésre álló határidőn túl került sor, azaz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos időszakot követően, és a vizsgálatot ezért dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül kell lezárni. A piacgazdasági elbánással összefüggésben ezt az állítást az érintettek már az ideiglenes szakaszban előadták, és a Bizottság azt az ideiglenes rendelet (72)-(73) preambulumbekezdésében elutasította. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően további öt exportáló gyártó terjesztett elő hasonló kérelmet. Állításuk védelmében a Bíróságnak a Brosmann és az Aokang Shoes ügyekben hozott ítéleteire (4) hagyatkoztak.
(39)
Elsőként le kell szögezni, hogy a Brosmann és az Aokang Shoes ügyek ebben az eljárásban nem relevánsak a piacgazdasági elbánás jogosságának vizsgálata szempontjából, hiszen a szóban forgó ügyek - szemben a jelenlegi eljárással - olyan helyzetekre vonatkoznak, amelyekben egyáltalán nem végeztek piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatot.
(40)
A Brosmann és az Aokang Shoes ügyek továbbá azért sem relevánsak a szóban forgó vizsgálat jogosságának megítélése szempontjából, mert az alaprendeletet időközben módosították (5). A módosítást követően az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése értelmében a Bizottság csak az alaprendelet 17. cikke szerinti mintában szereplő vállalatok tekintetében hoz piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntéseket, és hogy az ilyen döntést általában a vizsgálat megindítását követő hét hónapon, de legkésőbb nyolc hónapon belül kell meghozni. Az említett rendelkezés 2012. december 15-e óta minden új és már folyamatban lévő vizsgálatra, következésképp erre a vizsgálatra is alkalmazandó.
(41)
Mindenesetre fenn kell tartani az ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben. Következésképp a Bizottság fenntartja az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdése szerinti következtetést.
(42)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésekkel foglalkozó kérelmek nagy száma és annak szükségessége miatt, hogy e kérelmek kivizsgálása érdekében ellenőrző látogatásokat kellett tenni, a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntéseket nem hozták meg hét hónapon belül. A vizsgálat megindítását követő nyolc hónapon belül viszont meghozták a döntéseket, és ezzel eleget tettek az 1168/2012/EU rendelet által módosított alaprendeletnek. Az állítás, mely szerint ezzel összefüggésben bármilyen jogot is visszamenőleges hatállyal megvontak volna, a fentiekben leírtak miatt nem tekinthető megalapozottnak.
(43)
A fentiek fényében a kérelmet, miszerint a dömpingellenes vizsgálatot - amiatt, hogy nem sikerül a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést három hónapon belül meghozni - dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül kellene lezárni, a Bizottság elutasítja.
(44)
Ezen túlmenően egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, aki nem tudta bizonyítani, hogy olyan átlátható könyveléssel rendelkezik, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá és így elutasították a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésre vonatkozó kérelmét, fenntartotta azon állítását, hogy az állítólagos számviteli hibák - már ha voltak -, amelyek alapján kérelmét elutasították, nem voltak jelentősek és ezért a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés elutasítására vonatkozó határozat aránytalan és sérti az arányosság elvét. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a szóban forgó exportáló gyártó fenntartotta állítását, de egyetlen új érvet sem terjesztett elő.
(45)
A könyvelés hiányosságainak súlyosságát érintő érvek lényegében megegyeznek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés kivizsgálása során felhozott érvekkel és azokat a Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést megelőzően megcáfolta. Mindazonáltal azon érv tekintetében, miszerint a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés meghozatalának elutasítása sérti az arányosság elvét, fel kell arra hívni a figyelmet, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésre vonatkozó feltételek konjunktívak és hacsak nem teljesülnek, a piacgazdasági elbánás jogilag nem biztosítható. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést kérelmező vállalatot sújtja, és a vállalatnak nem sikerült igazolnia, hogy átlátható könyveléssel rendelkezik, így a Bizottság rendelkezésére álló egyetlen lehetőség a piacgazdasági elbánás elutasítása volt. Ennélfogva a piacgazdasági elbánás elutasítása nem tekinthető olyan döntésnek, amely sérti az arányosság elvét. Mindenesetre az 1168/2012/EU rendelet (6) által módosított alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének d) pontja értelmében ha a Bizottság mintavétel alkalmazásával korlátozza a vizsgálat körét, a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést a mintában szereplő felekre kell korlátozni.
3.2. Egyéni elbánás
(46)
A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy jóllehet 16 exportáló gyártó kérelmezett egyéni elbánást, a Bizottság csak a mintában szereplő vállalkozásoktól érkező kérelmeket vizsgálta meg az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése értelmében és azokat el is fogadta. A fennmaradó 11 exportáló gyártóból hét kért egyedi vizsgálatot.
(47)
Az alaprendelet 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján egyedi vámokat kell kivetni az exportőrnek vagy gyártónak az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatban részesített importjaira. Ennek megfelelően a négy, egyéni elbánást kérő, de egyedi vizsgálatot nem kérelmező vállalat részére nem lehetett egyedi vámokat biztosítani.
(48)
Egy exportáló gyártó állította, hogy a megadott határidőn belül benyújtotta az összes kért információt és ezért az egyéni elbánás iránti kérelmét meg kellett volna vizsgálni, valamint a Brosmann-ügyben (7) hozott bírósági ítéletnek megfelelően egyéni különbözetet kellett volna megállapítani.
(49)
Ez az állítás nem elfogadható. Mivel a szóban forgó vállalat nem szerepelt a mintában, az egyéni elbánás iránti kérelme csak az egyedi vizsgálattal összefüggésben értékelhető, azt az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint kell elvégezni.
(50)
Az egyéni elbánáshoz kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79)-(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.3. Egyedi vizsgálat
(51)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tíz jogalanyból álló hét exportáló gyártó nyújtott be. Az ideiglenes rendelet (82) és (83) preambulumbekezdésében foglaltak alapján e kérelmekről nem született döntés az ideiglenes intézkedések meghozatalakor.
(52)
2012. december 21-én az exportáló gyártók arról értesültek, hogy az egyedi vizsgálat iránti kérelmeiket elutasították, mivel az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentenének és akadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.
(53)
Egy exportáló gyártó szerint az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyedi vizsgálat törvényben rögzített jog, és a Bizottságnak az egyedi vizsgálatra vonatkozó elutasítása indokolatlan, mivel a Bizottság forrásait tekintve sem a vállalatok száma, sem pedig a kért vizsgálat nem jelentene túlzott terhet, illetve nem akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ezt az állítást megismételték, de további érveket nem terjesztettek elő.
(54)
Az egyedi vizsgálat iránti kérelmek elfogadására vagy elutasítására vonatkozó döntések meghozatalára eseti alapon, a benyújtott kérelmek számának és a kérelmek elbírálására rendelkezésre álló idő figyelembevételével kerül sor. A konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság jogilag kötelezve volt arra, hogy Kínában tizenhat jogalanyra - köztük a mintába fel nem vett vállalatokra - vonatkozóan piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot végezzen. A jogi eljárások határideje által okozott időbeni korlátok betartása miatt ezért nem lehetett egyedi vizsgálatot végezni az ideiglenes megállapításokat megelőzően. A rendelkezésre álló korlátozott idő, a benyújtott kérelmek számának és a Bizottságban a dömpingellenes vizsgálatokért felelős szolgálatok rendelkezésére álló korlátozott források figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ebben az esetben túlzott terhet jelentene az egyedi vizsgálatok elvégzése.
3.4. Rendes érték
3.4.1. Az analóg ország kiválasztása
(55)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a megfelelő analóg ország kiválasztását tovább vizsgálták. Ebben az összefüggésben ellenőrző látogatásra került sor azon thaiföldi exportáló gyártó telephelyén, amely az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében foglaltak szerint válaszolt a kérdőíves megkeresésre. A thaiföldi együttműködő gyártó által szolgáltatott információk vizsgálatát és ellenőrzését követően azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a thaiföldi gyártó nem tudott megfelelő szintű részletességgel adatokat szolgáltatni a belföldi piacon értékesített termékek típusait illetően. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy Brazíliát kell a legmegfelelőbb analóg országként megtartani.
(56)
Mindazonáltal a Thaiföldről kapott információk alátámasztották a Brazíliában nyert megállapítások egy részét, nevezetesen a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékek árkülönbségének szintjére vonatkozóan (lásd a lenti (91) preambulumbekezdést).
(57)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy ipari érdekképviseleti szerv állt elő és vitatta Brazíliának, mint megfelelő analóg országnak a kiválasztását. Lényegében azt állította, hogy Brazília kiválasztását feltehetőleg kizárólag az a tény indokolja, hogy nem volt más megfelelő ország. Ez az állítás nem elfogadható. Az ideiglenes rendelet (84)-(88) preambulumbekezdéséből egyértelműen következik, hogy Brazília megfelelő analóg országként való kiválasztása a belföldi piaci helyzetet leíró tényszerű adatok alapján történt. Az a tény, hogy a Bizottság az ideiglenes intézkedések meghozatalát követően is vizsgált más potenciális analóg országokat, nem jelenti azt, hogy Brazília ne lenne megfelelő választás.
(58)
A fentiek fényében és egyéb arra vonatkozó észrevételek hiányában, hogy miért Brazíliát választották a megfelelő analóg országnak, az ideiglenes rendelet (84)-(88) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
3.4.2. A rendes érték meghatározása
(59)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél azt állította, hogy a rendes érték meghatározása téves volt a tekintetben, hogy állítólag azt Brazíliában nem állapították meg a hasonló termékek értékesítésére vonatkozóan, és ezért torzultak és egyenlőtlenek lettek az eredmények, különösen a kőáruk és egyéb, az analóg országban nem gyártott és értékesített terméktípusok tekintetében. Néhány exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdésében említett képzett rendes érték megállapítására alkalmazott módszerek nyilvánosságra hozatalára nem került sor megfelelő módon.
(60)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kapott észrevételek azt mutatják, hogy a rendes érték megállapítására alkalmazott módszerek nem voltak teljes mértékben egyértelműek az érdekelt felek számára. Ezen észrevételek egyértelművé tétele érdekében a Bizottság az alábbiakban kifejti a rendes érték megállapítására alkalmazott módszer részleteit.
(61)
Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a mintában szereplő kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(62)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz viszonyítva, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése szerint a „hasonló termék” az a termék, amely a szóban forgó termékkel azonos, azaz vele minden tekintetben megegyezik, vagy ilyen termék hiányában az a termék, amely a szóban forgó termékkel ugyan nem egyezik meg minden tekintetben, de azzal szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkezik.
(63)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil együttműködő gyártónál felmerülő előállítási költséget.
(64)
E vizsgálatból kiderült, hogy valamennyi terméktípus esetében a belföldi piacon történő értékesítési mennyiség több mint 80 %-ánál az egységár meghaladta az előállítási költséget, valamint hogy valamennyi típus súlyozott átlagára elérte vagy meghaladta az egységnyi előállítási költséget.
(65)
Ennek megfelelően a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása a teljes értékesítési mennyiségre alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ebből következik, hogy az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben nem került megállapításra képzett rendes érték a nem nyereséges értékesítésekre vonatkozóan.
3.4.3. Exportár
(66)
Az exportárakra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.4.4. Összehasonlítás
(67)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél állította, hogy általában a rendes érték és az exportár összehasonlítására alkalmazott módszerek tévesek voltak, mivel azok nem a hasonló termékeket hasonlították össze, és a kiigazítások alapját sem magyarázták meg megfelelően. Egy exportáló gyártó konkrétan az állította, hogy az analóg gyártó által nem előállított és értékesített kőáruk tekintetében a Bizottságnak össze kellett volna hasonlítania az agyagáruk exportárát azok belföldi árával, megfelelően ahhoz igazítva, nem pedig rendes értéket képezve. Ezenkívül számos exportáló gyártó érvelt azzal, hogy több egyéb, az exportáló gyártók által előállított és értékesített terméktípus tekintetében a kizárólag a felhasznált kerámiaanyag típusán alapuló, a Brazíliában értékesített általános terméktípus exportára és kg-onkénti átlagára közötti összehasonlítás olyan termékek összehasonlítását eredményezte, amelyek nem hasonló termékek és ezért az téves eredményre vezetett. Ezenfelül egy exportáló gyártó azt állította, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti márkákra vonatkozó kiigazítást alábecsülték, míg egy másik exportáló gyártó szerint a szóban forgó kiigazítás szintje nem megbízható vagy megalapozott adatokon alapult, és ezért nem indokolt. Ugyanaz az exportáló gyártó azzal érvelt továbbá, hogy exportárait a kereskedelem különböző szintjein értékesített mennyiségekben tapasztalt eltérésekhez kellene igazítani. Végül számos érdekelt fél szerint a fizikai jellemzőkben megnyilvánuló különbségekre vonatkozó kiigazításokhoz alkalmazott módszerek nem kellően megalapozottak, és nem egyértelmű az sem, hogy e kiigazítások mely adatokon alapulnak.
(68)
A benyújtott észrevételeket tükrében a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta az ár-összehasonlításra alkalmazott módszereket és az árak összehasonlíthatósága érdekében tett kiigazításokat. Konkrétan azon termékek tekintetében, amelyek összehasonlítása az ideiglenes szakaszban kizárólag a felhasznált kerámiaanyag típusán alapuló általános termék kg-onkénti átlagára alapján történt, a Bizottság elvégezte az összehasonlítást a leginkább hasonló termékkel (lásd a lenti (77) preambulumbekezdést), amely pontosabb és méltányosabb ár-összehasonlítást tett lehetővé.
(69)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyéni gyártelepi árainak az analóg gyártó hasonló termékének belföldi eladási áraival való összehasonlításával határozták meg. Néhány exportügylet azonban atipikus terméktípusokat érintett, például szalvétagyűrű, késpihentető vagy teáskanna-alátét, amelyek esetében nem lehetett biztosítani a tisztességes összehasonlítást. Ezért azt is figyelembe véve, hogy ezen ügyletek elhanyagolhatóak voltak, mivel összességében az exportmennyiségeknek csak kevesebb mint 0,5 %-át tették ki, a szóban forgó termékeket kizárták a termékkörből.
(70)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a fizikai jellemzők, a kereskedelmi szint eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők - mindenekelőtt a márkák - vonatkozásában.
(71)
Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása.
(72)
Azon esetekben, amikor a rendes értéket a hozzájuk legközelebb álló termék alapján határozták meg (lásd a fenti (68) preambulumbekezdést), kiigazítást végeztek a fizikai jellemzőkben mutatkozó különbségek vonatkozásában annak érdekében, hogy biztosítható legyen a hasonló termékek árai közötti tisztességes összehasonlíthatóság.
(73)
A kőáruk tekintetében az exportárat az analóg országban gyártott és értékesített, hozzájuk legközelebb álló termék belföldi eladási árával hasonlították össze, azaz a kőáruk helyett az agyagból készített, de minden egyéb szempontból azonos termékek eladási áraival - 5 %-kal felfelé kiigazítva - a kőáruk és agyagáruk közötti árkülönbség figyelembevétele érdekében.
(74)
Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy az agyagból készített áruk esetében mind a termelési költségek, mind a kiskereskedelmi értékesítési árak magasabbak, mint kőáruk esetében. Ennek megfelelően a kőáruk exportárait nem felfelé, hanem lefelé kellett volna kiigazítani. Állításának alátámasztásaképpen az exportáló gyártó alapvetően az agyagból készült áruk és a kőáruk termelési költségeire vonatkozó saját számításaira, illetve egy, agyagból készült árukat és kőárukat tartalmazó kiskereskedelmi árlista kivonatára hagyatkozik.
(75)
Az eljárás egy igen kései szakaszában, és már a végleges nyilvánosságra hozatalt követően közölt ezen információ szöges ellentétben áll az érdekelt felek - azaz a panaszos, az uniós gyártók és az analóg országbeli gyártó - által a vizsgálat folyamán a Bizottsággal közölt információkkal. Az említett felek mindegyike azt jelezte, hogy a kőáruk magasabb minőséget képviselnek, azaz tartósabbak, mint az agyagból készült áruk, és előállítási költségük is magasabb, mivel a kőáruk voltaképpen magas hőfokon égetett agyagáruk, míg az agyagból készült árukat alacsonyabb hőfokon égetik ki. Ennek megfelelően a kőáruk általában magasabb áron értékesíthetők. Ezt az információt a nyilvánosan elérhető piaci információk is alátámasztják.
(76)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a szóban forgó exportáló gyártó maga nem termel agyagból készült árukat, ezek előállítási költségére vonatkozóan csupán becsléssel élt. Ezenfelül a benyújtott árlista nem támasztja alá egyöntetűen azt, hogy az agyagból készült áruk általában véve drágábbak lennének a kőáruknál. Következésképp a közölt információk nem bizonyítják azt, hogy kőáruk rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében tett kiigazítások hibásak lennének, az állítást így a Bizottság elutasítja.
(77)
Egyéb terméktípusok tekintetében, amelyek esetében az összehasonlítás az ideiglenes szakaszban csak a kg-onkénti átlagár és a kerámiaanyag alapján történt, a Bizottság tovább elemezte az érintett terméktípusokat és összehasonlította az exportárat az analóg országban gyártott és értékesített, a hozzájuk legközelebb álló terméktípus exportárával. Amennyiben csak egy kisebb fizikai jellemzőben volt eltérés, például a máz típusa vagy a dekoráció, míg a terméktípus összes többi alapvető jellemvonása megegyezett, a hozzájuk legközelebb álló terméktípus értékesítési árát a fizikai jellemzőkben tapasztalt különbségnek megfelelő tényleges árkülönbséghez igazították. A többi terméktípus esetében, amikor egynél több fizikai jellemzőben volt eltérés, az exportárat a hozzájuk legközelebb álló termék értékesítési átlagárával hasonlították össze. E terméktípusok vonatkozásában a hozzájuk legközelebb álló termék a következő alapvető fizikai jellemzők közül több vagy az összes jellemzőben is hasonlóságot mutatott: kerámiaanyag, árutípus, alapvető forma, dekoráció és máz.
(78)
Két exportáló gyártó azt állította, hogy azon esetekhez hasonlóan, ahol csak egy kisebb jelentőségű fizikai jellemző tekintetében volt eltérés, kiigazítást kellene alkalmazni azokban az esetekben is, ahol a legközelebbi hasonló termékhez képest több fizikai jellemző is eltérést mutatott.
(79)
A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy azokban az esetekben, ahol csak egy fizikai jellemző tekintetében volt eltérés, a legközelebbi hasonló termék eladási árát igazították ki a szóban forgó eltérésnek megfelelő tényleges árkülönbség figyelembevételével. Amikor azonban több fizikai jellemző is eltérést mutatott, az összehasonlítás alapja az azonos fizikai jellemzőkkel rendelkező termék értékesítési átlagára volt. Következésképp ez utóbbi esetben a fizikai különbségek miatti árkiigazításra egyáltalán nem volt szükség a hasonló termékek között, hiszen alapvető fizikai tulajdonságaik tekintetében a termékek megegyeztek. Ezért ez az állítás nem fogadható el.
(80)
A fenti exportáló gyártók egyike további kiigazításokat kért az érintett termék súlyával és fehérségével összefüggő fizikai jellemzők különbségei alapján. Azt állította, hogy alacsony minőségi besorolású nyersanyagot használ, és termékeinek költségei és árai ezért alacsonyabbak az analóg ország hasonló termékéhez képest, és exportárait ennek megfelelő összeggel ki kellene igazítani. Ezzel összefüggésben a Bizottság először is emlékeztetni kíván arra, hogy a szóban forgó vállalat nem kapott piacgazdasági státuszt, így termelési költségeit sem ellenőrizték. Ezenfelül az állítását, mely szerint termékei hozzávetőlegesen 5 %-kal nehezebbek a szokásosnál, semmilyen ellenőrizhető dokumentummal nem támasztotta alá, így az állítás megalapozatlannak tekinthető. A fehérséggel kapcsolatban a szóban forgó exportáló gyártó azt nyilatkozta a beadványában, hogy termékei a szokásos fehérségűek, de nem fejtette ki ezzel összefüggésben miért kellene bármilyen kiigazítást is érvényesíteni. Következésképp a kifogásokat a Bizottság elutasítja.
(81)
Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta összehasonlítani exportértékesítéseinek egy részét a legközelebbi hasonló termék rendes értékével. A szóban forgó exportértékesítések díszített termékek független kereskedőn keresztüli értékesítéséhez kapcsolódnak, ahol a kereskedő - állítólag - ingyenesen díszítette (matricával) a termékeket. Következésképp az exportár nem tartalmazta a díszítés költségeit, és így az exportárat a díszítés nélküli termékre megállapított rendes értékkel, vagy - másik lehetőségként - a díszített és nem díszített termékek rendes értékéből képzett átlaggal kellett volna összehasonlítani.
(82)
A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a termelési költség nem releváns tényező az árak összehasonlíthatósága szempontjából, hiszen az összehasonlítás kizárólag a rendes értéken és a hasonló termékek exportárán alapul. A közölt információk alapján az is egyértelmű, hogy a szóban forgó exportált termékek valójában díszítettek voltak, jóllehet állítólag nem az exportáló gyártó viselte a díszítésnek tulajdonítható hozzáadott érték teljes költségét. Ez azonban nem olyan tényező, amely megalapozhatná az analóg ország hasonló termékéhez képest a fizikai jellemzők tekintetében mutatkozó különbségeknek megfelelő árkiigazítást. Mindenesetre mivel ezt a kérelmet az eljárásnak egy kései szakaszában nyújtották be, a kérelem alátámasztásaként benyújtott adatok ellenőrzésére nincs mód. Következésképp a kifogást a Bizottság elutasítja.
(83)
A Kínában gyártott és ott, illetve Brazíliában értékesített asztalikerámiaáru-készletek lehetséges kombinációinak széles választéka fényében a cél az árak közötti tisztességes összehasonlíthatóság volt, ami alapján a különböző készletek az adott készlethez tartozó árucikkek száma és típusa alapján csoportosíthatók. Az ekképpen csoportosított különböző készletkombinációk vonatkozásában az analóg országban alkalmazott átlagos belföldi eladási árat az e csoportokba tartozó készletkombinációk exportárával hasonlították össze.
(84)
Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy tekintettel a készletkombinációk széles választékára, a csoportosítás nem felel meg a tisztességes ár-összehasonlítás követelményeinek, mivel nem veszi figyelembe a készletekben található egyes darabok jellemző tulajdonságait. A szóban forgó exportáló gyártó szerint a készleteket ki kellene zárni a dömpingkülönbözet számításából.
(85)
A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a készletek esetében a dömpingkülönbözet számításának alapja a kilogrammonkénti átlagár, nem pedig a darabár. Az említett készletek tekintetében tehát a tisztességes árak összehasonlításához nem szükséges az egyes készletekben található darabok pontos kombinációját meghatározni. Amennyiben az fel van tüntetve, az alkalmazott csoportosítás figyelembe veszi a különböző készletkombinációk alapvető jellemzőit, így például azt, hogy kávés készletről és/vagy teakészletről, étkészletről vagy más jellegű készletről van-e szó, illetve a készletben található darabok számát is. Fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelő tisztességes összehasonlítás készült a készletekre vonatkozóan. Ebből következően ez az állítás nem fogadható el.
(86)
Ezen túlmenően az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók általában öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló kivitel túlnyomó többsége azonban az A-, B- vagy C-osztályba tartozó termékekből, vagy azok kombinációiból áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A-osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A-osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel. Ahol kiigazítást alkalmaztak, annak szintjét a mintában szereplő vállalatokra vonatkozóan egyedileg és a különböző osztályok közötti tényleges és ellenőrzött árkülönbségek alapján állapították meg.
(87)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azzal állt elő, hogy exportértékesítéseinek egy független kereskedőn keresztül értékesített része A- és B-osztályú termékek kombinációjából állt, így azt az A-osztály árszintjére kellene kiigazítani. Állítása szerint az árkülönbség 25 % volt, ennek alátámasztására pedig számlák és árajánlatok másolatát nyújtotta be.
(88)
Ezt az információt azonban nem közölték sem a vizsgálat folyamán, így az ellenőrző látogatás alkalmával sem, sem pedig a Bizottság ideiglenes megállapításainak közzétételét követően. A szóban forgó gyártó éppenséggel a vizsgálat egésze alatt azt állította, hogy kizárólag A-osztályú termékeket exportált. Jóllehet a kérdőíves megkeresés során erre felkérést kapott, a gyártó nem közölt teljes árlistát - csupán néhány árajánlatot - a különböző osztályok közötti állítólagos árkülönbség számszerűsítése érdekében. Ezen körülmények között és tekintettel arra, hogy az információt az eljárásnak egy nagyon kései szakaszában nyújtották be, kérdéses annak hitelessége és egyébként sincs mód az ellenőrzésére. A kérelmet a Bizottság ezért elutasítja.
(89)
Másrészt - az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Megállapítást nyert, hogy az exportár kereskedelmi szintje eltér a rendes értéktől, mivel a kínai kivitelre többnyire nagykereskedelmi szinten került sor, míg az analóg országban zajló belföldi értékesítéseket kiskereskedelmi szinten bonyolították. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési csatornák hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlítása érdekében a rendes értéket terméktípusonként állapították meg és a kereskedelem egyes szintjeihez igazították az analóg országban zajló kereskedelem különböző szintjei közötti árkülönbségek felhasználásával. Meg kell jegyezni, hogy az indokolt esetben az ideiglenes rendeletben a kereskedelmi szintek eltéréseinek további kiigazítására is sor került a kereskedelem egyes szintjein értékesített mennyiségek tekintetében tapasztalt árkülönbség alapján (az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése). E további kiigazítást a Bizottság indokoltnak ítélte, mivel a vizsgálat az ideiglenes szakaszban megmutatta, hogy míg a kínai exportértékesítések többsége tekintetében nagy mennyiségekről volt szó, a belföldi értékesítések többsége kisebb mennyiségeket érintett, aminek eredményeként árkülönbségek keletkeztek a kereskedelem ugyanazon szintjén. A további vizsgálat és az analóg országban lebonyolított belföldi értékesítési ügyletek részletesebb elemzése azonban azt mutatja, hogy az ideiglenes megállapításokkal ellentétben az analóg gyártó által értékesített kis és nagy mennyiségek aránya hasonlít a kínai exportáló gyártókéhoz. Ennek megfelelően e kiigazítás már nem tekinthető megfelelőnek vagy indokoltnak.
(90)
Harmadrészt - az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem exportálnak márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos és/vagy saját márkás termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen az márkánként eltérő és számos különböző tényezőtől - a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől - függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli termék. Másrészt egy, az asztali és konyhai áruk brazil piacáról készült jelentés megerősítette, hogy a brazil fogyasztók rendkívüli mértékben márkaorientáltak és a brazíliai, mint analóg országbeli gyártó egy régóta meglévő, nagyon jól ismert gyártó. Ezen szempontok figyelembevételével az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján a rendes értéket a belföldi eladási ár 40 %-ával lefelé kiigazították.
(91)
A fent említett kiigazítás tekintetében meg kell jegyezni, hogy két exportáló gyártó megkérdőjelezte a végrehajtott kiigazítás alapját és a kiigazítás mértékét (lásd a fenti (67) preambulumbekezdést). Az azonban nem vitatott, hogy a márkás termékek piaci ára magasabb, mint az azonos, nem márkás terméké, és hogy ez hatással van az árak összehasonlíthatóságára. Továbbá az analóg országbeli gyártó által nyújtott tájékoztatáson felül, a thaiföldi gyártótól beérkezett, az árakkal kapcsolatos tényleges és ellenőrzött adatok, valamint az egyetlen uniós gyártótól az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kapott információk is megerősítették, hogy a kiigazítás szintje megfelelő volt. Megállapítást nyert ugyanis, hogy a thaiföldi piaci helyzet a brazíliaival összehasonlítható, mivel Thaiföldön is csupán néhány jól ismert, régóta meglévő márka létezik. Ezért ezen állítások nem fogadhatók el.
(92)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyetlen exportáló gyártó sem vitatta ezt a kiigazítást, a panaszosok azonban azt állították, hogy a kiigazítás mértéke túl magas, különösen a nem porcelán áruk esetében. Az állítás alátámasztásaként a panaszos egyes uniós gyártók által közölt árlistákra és információkra hivatkozott.
(93)
Jóllehet a közölt információk megerősítik a Bizottság azon megállapítását, mely szerint a márkajelzés hozzáadott értéke bármely piacon az adott vállalattól/márkától függ, a közölt információk nem kérdőjelezik meg az analóg gyártó által belföldi (brazil) piacon értékesített márkázott termékre megállapított kiigazítás mértékének helyességét, mivel a közölt információk kizárólag az uniós piacra vonatkoztak. Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az uniós piac regionális különbségekkel tarkított sokszínűségére, továbbá figyelembe véve a márkaorientációt és a kínai import magas piaci részesedését, megállapítható, hogy az uniós piaci helyzet jelentősen eltér a braziltól. Ennek következtében és a fenti (90) és (91) preambulumbekezdésre is figyelemmel ez a kifogás nem fogadható el.
(94)
Az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében leírtak szerint indokolt esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében további kiigazításokat végeztek minden olyan esetben, amikor igazolható volt, hogy befolyással van az árak összehasonlíthatóságára.
3.5. Dömpingkülönbözetek
(95)
Észrevételek hiányában a dömpingkülönbözet kiszámításához használt, az ideiglenes rendelet (102)-(105) preambulumbekezdésében leírt általános módszer megerősítést nyer.
(96)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottság arról értesült, hogy néhány, az érintett terméket nem gyártó kereskedelmi vállalat tévesen került be az ideiglenes rendelet I. mellékletébe, és ezért az együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított dömpingellenes vámot rendeltek el rájuk vonatkozóan. A Bizottság értesítette e vállalatokat abbéli szándékáról, hogy kiveszi azokat az I. mellékletből és lehetőséget biztosít számukra észrevételeik megtételére. A kapott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság hét kereskedelmi vállalatot kivett az I. mellékletből. Adott esetben helyükre a kapcsolódó együttműködő exportáló gyártók kerültek.
(97)
Figyelembe véve a rendes érték és az exportár - fenti (67)-(94) preambulumbekezdés szerinti - kiigazítását, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:
Vállalat
Vám (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók
17,9
Minden más vállalat
36,1
4. KÁROKOZÁS
4.1. Figyelembe vett időszak
(98)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több uniós érdekelt fél ismételten előadta, hogy a figyelembe vett időszaknak 2008 helyett 2009-ben kellett volna kezdődnie, mivel a gazdasági válság 2008-ban kezdődött, így a 2009 és 2011 közötti időszak egyöntetűbb képet mutatna. Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a 2009-es év nem lenne megfelelőbb kezdőéve a figyelembe vett időszaknak, mivel a gazdasági válság teljes mértékben ebben az évben fejtette ki hatásait, ami a fogyasztás számottevő visszaeséséhez vezetett 2008-hoz képest. A kifogást a Bizottság ezért véglegesen elutasítja.
4.2. Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat
(99)
Egy közös beadványban több importőr is megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megadott uniós gyártási adat kiszámítási módszerét. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél is megismételte ezeket az észrevételeket. Többek között úgy vélték, hogy a panaszosok az érvényben lévő követelménynek nem tettek volna eleget, mivel a rendelkezésre álló PRODCOM-statisztika a hasonló termék uniós gyártásának sokkal magasabb szintjét mutatná, mint az említett preambulumbekezdésben említett 240 200 tonna, aminek következtében a panaszosok a hasonló termék uniós termeléséből 25 %-nál kisebb részt képviselnének. A szóban forgó felek számításai szerint a vizsgálati időszakban az uniós termelés 313 187 tonna volt, és ehhez az értékhez a porcelánból készült asztali és konyhai kerámiaárukra vonatkozó PRODCOM-adatok összességének felhasználásával, továbbá a nem porcelánból készült asztali és konyhai kerámiaárukra alkalmazott 20 %-os lefelé történő kiigazítással jutottak a panaszos által használt módszer, illetve a vizsgálat során az importmennyiségek meghatározására használt módszer analógiájára.
(100)
Ezzel összefüggésben elsőként meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes panasz kötelező elemzésének keretében és az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság szolgálatai az aktuális eljárás kezdeményezése előtt alapos vizsgálatot folytattak. A Bizottság elemezte a panaszban szereplő adatokat és felvette a kapcsolatot valamennyi ismert uniós gyártóval, továbbá felkérte őket is, hogy nyújtsanak adatokat a gyártásról és közöljék a panasszal kapcsolatos álláspontjukat, továbbá segítsék a Bizottságot az esetleges további gyártók beazonosításában. A termelésről a gyártók egyesületei is szolgáltattak adatokat.
(101)
Ezen állítással kapcsolatban meg kell jegyezni azt is, hogy a figyelembe vett időszak egyes éveire vonatkozó uniós termelés megállapításához felhasznált adatok forrása és a módszertan leírása szintén szerepelt az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében, azaz a panasz kivizsgálásának szakaszában követett gyakorlattal összhangban a számítás az európai és nemzeti egyesületek által szolgáltatott adatokon alapul, amelyeket az egyéni gyártók által megadott adatokkal és egyéb statisztikai forrásokkal (többek között a PRODCOM-adatokkal) is egybevetettek (keresztellenőrzés).
(102)
A vizsgálat során a panaszosok által kifejtetteknek megfelelően az európai egyesület által közölt adatok a porcelán termékek esetében a porcelánból készült asztali és konyhai porcelánárukra vonatkozó PRODCOM-adatokon alapultak, mivel ezen termékek PRODCOM-kódja megegyezett a vizsgálat tárgyát képező porcelántermékekkel. A nem porcelán termékek esetében a PRODCOM-adatok nem voltak használhatók, mivel azok a vizsgálat tárgyát képező nem porcelán termékek körénél jóval tágabb termékkört fedtek le. Ebből kifolyólag ezen termékekre vonatkozóan a nemzeti egyesületek a releváns adatokat a saját piacaikra vonatkozó beható ismereteik alapján gyűjtötték össze, és ezeket az adatokat az európai egyesület ellenőrizte azt megelőzően, hogy az összesített adatokat közölte volna a Bizottsággal. A vizsgálat folyamán a szóban forgó adatokat frissítették. Továbbá az ismert gyártók jegyzéke szerepelt a nem titkos anyagok között, és a Bizottság figyelmét mindössze három további romániai gyártó létezésére hívták fel. A PRODCOM-statisztika és a 240 200 tonnára vonatkozó adat közötti ellentmondás abból a tényből ered, hogy e vizsgálat termékköre nem teljesen egyezik meg a PRODCOM-statisztika adatkódjaival a nem porcelán termékek esetében: a vizsgálat termékköre sokkal szűkebb. Az EUROSTAT importstatisztikái esetében a különbség valóban kezelhető egy 20%-os lefelé történő kiigazítással, de a PRODCOM-adatbázisban közölt uniós termelési adatok esetében ez a módszer nem volt helyénvaló. Különösen két tagállam esetében tűnnek a PRODCOM-adatok nagy mértékben túlzónak, ha ugyanezt a módszert alkalmazzák rá.
(103)
Következésképp az érdekelt fél által alkalmazott és a fenti (99) preambulumbekezdésben említett módszer hibás. Nem támasztották alá továbbá azt sem, hogy az uniós tagállamok - köztük a fent említett két tagállam - által közölt és a nem titkos anyagok között szereplő termelési adatok a tényleges érték alatt lennének. Meg kell jegyezni továbbá, hogy néhány tagállam esetében az európai egyesület által közölt és a vizsgálatban felhasznált adatok jóval magasabbak voltak, mintha a kiigazított PRODCOM-adatokat használták volna. A fentiekre való tekintettel nincs ok kételkedni a vizsgálat keretében közölt termelési adatokban és a helyzetfelmérés eredményeiben.
(104)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107) és (108) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
4.3. Uniós fogyasztás
(105)
Egy közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében megadott uniós fogyasztási adatokat. Ezen állítás a PRODCOM-statisztika uniós gyártási és értékesítési adatainak a fenti 4.2. pontban foglaltak szerinti téves használatán alapult, ezért azt a Bizottság elutasította.
(106)
A Eurostat behozatali statisztikájának újabb ellenőrzése során azonban kiderült, hogy azokat az ideiglenes intézkedések bevezetése óta frissítették, így az adatok kisebb változásokat mutatnak. Ennélfogva a teljesség érdekében, a Eurostat ezen frissített behozatali statisztikái és az uniós piacon megvalósult uniós ipari értékesítéssel kapcsolatos beadványok alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós fogyasztás
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109) és (111)-(112) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek.
4.4. Az érintett országból származó behozatal
4.4.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(108)
Egy közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében megadott adatokat. Ez az állítás a PRODCOM statisztikai adatainak hibás használatán alapul, ezért azt a Bizottság elutasítja.
(109)
A Eurostat frissített importstatisztikája (lásd a fenti (106) preambulumbekezdést) szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:
2. táblázat
Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Piaci részesedés (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Az aktualizált mennyiségek, értékek és tendenciák majdnem azonosak az ideiglenes rendeletben elemzettekkel. A kínai behozatal piaci részesedése 2008-ban 64,8 %-ról 66,8 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. A behozatali ár majdnem 18 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 498 EUR/tonnára emelkedett a figyelembe vett időszakban.
(111)
Egy fél azt állította, hogy a kínai behozatal árai és mennyiségei között egyáltalán nincs megfelelés. E tekintetben az alaprendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően mérlegelni kell, hogy a dömpingelt behozatal abszolút mértékben vagy az Unión belüli gyártáshoz, illetve fogyasztáshoz viszonyítva jelentős mértékben nőtt-e. A dömpingelt importnak az árra gyakorolt hatásával kapcsolatban vizsgálni kell, hogy a dömpingelt behozatallal történt-e jelentős áralákínálás az uniós gazdasági ágazat valamely hasonló termékének árával való összehasonlításban, vagy hogy az ilyen behozatal hatása az árakat jelentős mértékben leszorítja-e, vagy jelentős mértékben megakadályozza-e azt az áremelkedést, amely egyébként bekövetkezett volna. Ezek közül a tényezők közül egyik megléte sem ad szükségszerűen döntő iránymutatást.
(112)
A fentiekkel összefüggésben meg kell jegyezni az alábbiakat. Először is amikor az uniós fogyasztás újból felélénkült (2009-2010), a kínai behozatal jelentős áremelkedést mutatott, ami azt sugallná, hogy van korreláció a kettő között. Sokkal fontosabb azonban az, hogy a kínai árak alakulását a figyelembe vett időszakban nagyon jelentős árkülönbséggel összefüggésben kell vizsgálni, amely már 2008-ban is megvolt, és amelyet az ideiglenes rendeletben is feltüntetett átlagos kínai behozatali árak (2. táblázat) és az átlagos uniós értékesítési árak (9. táblázat) is igazolnak. E magas árkülönbségeket a vizsgálati időszakban az alákínálás magas szintjei is megerősítik. Az áremelkedés következésképp nem akadályozta meg a kínai behozatal piaci térnyerését a figyelembe vett időszakban. E behozatalok továbbra is súlyos nyomást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat áraira, amelyek a figyelembe vett időszakban 12 %-kal estek vissza. Ezért ez az észrevétel nem elfogadható.
(113)
Ami az importár (növekvő) és az importmennyiségek (csökkenő) 2008-2011 közötti, majd a kínai exportáló gyártók mintában szereplő csoportja által előidézett 2012. évi alakulását illeti, a növekvő átlagos importárak megfigyelt tendenciája nem áshatja alá a vizsgálati időszakban tapasztalt káros dömpinggel kapcsolatos megállapítást. A kínai importmennyiségek alakulását illetően és az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében, majd ismét a fenti (109) preambulumbekezdésben már kiemeltek alapján a piaci részesedési mutatószám a kínai behozatalok piaci részesedésének 2 százalékpontos növekedését mutatja. Ezen túlmenően és az ideiglenes rendelet részletesebben kifejtett (116) és (117) preambulumbekezdései, valamint a fenti (111) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai behozatal jelentős áralákínálás mellett zajlott.
4.4.2. Áralákínálás
(114)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésén felül további részleteket kért az áralákínálás kiszámítására vonatkozóan. Amennyire ezt az információk érzékeny jellege és az uniós gyártók részére biztosított anonimitás lehetővé tette, további tájékoztatást nyújtottak.
(115)
A dömping kiszámításának céljából (lásd a fenti (69) preambulumbekezdést) egyes „atipikus” termékek exportjegyzékből történő kizárására irányuló ideiglenes intézkedések bevezetését követően hozott döntés analógiájára e termékeket kizárták a kár kiszámítására használt exportjegyzékből is. E változás elenyésző hatást gyakorolt az áralákínálási különbözetekre, amelyek ezért az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdésében említett sávval azonos sávban maradtak.
(116)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113)-(117) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.5. Az uniós iparág helyzete
4.5.1. Általános megállapítások
(117)
Számos fél állította, hogy több kártényező javult 2009 és 2010 között, továbbá a vizsgálati időszak is igazolja, hogy az uniós gazdasági ágazat pozitív irányba fejlődik. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez az elemzés nem teljes és nem veszi figyelembe a szóban forgó tényezőknek a figyelembe vett időszak egészére kivetített alakulását. Az ideiglenes rendelet (23) preambulum bekezdésében adott magyarázatokat is figyelembe kell venni e tekintetben.
(118)
Egy érdekelt fél kérésére megerősítést nyert, hogy a makrogazdasági mutatószámokat a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték, míg a mikrogazdasági mutatószámok elemzése a mintába felvett uniós gyártók szintjén történt, ami panaszt nem tevő vállalatokat tartalmaz.
(119)
A CCCLA álláspontja szerint az ideiglenes rendeletben közölt mikro- és makrogazdasági mutatószámok nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel a teljes uniós gyártás jóval nagyobb, mint ahogy azt a vizsgálatban használt számok mutatják. Az elemzés és a fenti 4.2. pont szerinti következtetések fényében azonban a Bizottság elutasítja ezt az érvet.
(120)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(121) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.2. Makrogazdasági mutatók
4.5.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(121)
A fenti 4.1. pontban említettek alapján több importőr is vitatta egy közös beadványban az ideiglenes rendelet (122) preambulumbekezdésében megadott gyártási adatokat. Ezen adatokat összevetették (keresztellenőrzés) és azok megerősítést nyertek.
(122)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (122)-(124) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(123)
A 2. táblázatban lévő frissített adatok nincsenek hatással az ideiglenes rendelet 4. és 5. táblázatára.
(124)
Az értékesítési mennyiségekkel és a piaci részesedéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (125) és (126) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(125)
Egy közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (127) és (128) preambulumbekezdésében megadott foglalkoztatási és termelékenységi adatokat, azt állítva, hogy azok nem voltak összhangban egyes Eurostat-statisztikákkal (8).
(126)
Azonban mindkét mutatószám adatait keresztellenőrzés alá vonták és azokat pontosnak találták. A felek által hivatkozott adatok túl széles körűek voltak és nem kapcsolódtak a hasonló termék gyártásához. A foglalkoztatásra és termelékenységre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)-(128) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(127)
A dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.3. Mikrogazdasági mutatók
4.5.3.1. Készletek
(128)
Közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében foglalt árukészletadatokat és relevanciájukat az egyes uniós gyártókra vonatkozó, nyilvánosan rendelkezésre álló adatokhoz képest. Azzal az állítással sem értettek egyet, hogy az uniós gazdasági ágazat alapvetően megrendelésre dolgozik.
(129)
Ami a megrendelések alapján történő működést illeti, a vizsgálat megerősítette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók esetében valóban ez a helyzet, és ez bevett gyakorlatnak számít az ágazatban. Ezenfelül az ideiglenes rendeletben szereplő árukészletadatok a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött árukészletadataira vonatkozott, amelyek a legmegbízhatóbbnak tekinthetők.
(130)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti észrevételeket megismételték, de új érvekkel nem támasztották alá azokat. A készletekre vonatkozó további észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.3.2. Értékesítési árak
(131)
Az ideiglenes rendeletben megadott értékesítési áradatokra vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (131) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5.3.3. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetés megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek
(132)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy elírást fedeztek fel az uniós gazdasági ágazat nettó nyereségének és a befektetés megtérülésének kiszámításában. E hibát kijavították és a módosított adatok az alábbiak:
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó ár-bevételének %-a)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
A fenti javítás e két mutatószám tekintetében tulajdonképpen nem érinti az ideiglenes megállapításokat. A mintában szereplő gyártók nyereségszintjének súlyozott átlaga a figyelembe vett időszak során azonban valamivel alacsonyabb volt az ideiglenesen megállapított szintnél, mivel az a 4,2 %-ról 3,5 %-ra történő csökkenés helyett 3,8 %-ról 3,2 %-ra csökkent. A megtérülési ráta nagyjából a nyereség alakulását követte, de - mint ahogy arra a végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél is rámutatott - a figyelembe vett időszak alatt nagyrészt inkább pozitív mintsem negatív irányba fejlődött.
(134)
Egy érdekelt fél az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említettek szerint megkérdőjelezte az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét a figyelembe vett időszak kezdetén. E fél azt állította, hogy csak a dömping által okozott kár vehető figyelembe és nem állapítottak meg dömpinget a 2011-en kívüli időszak tekintetében. A szóban forgó preambulumbekezdésben említett uniós gazdasági ágazat helyzetére való hivatkozás azonban csak annak mérlegelése érdekében szerepelt, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén elért nyereséget lehet-e venni olyan nyereségként értelmezni, mint amit a gazdasági ágazat normál esetben elérne. A vizsgálat úgy találta, hogy nem lehet.
(135)
Több fél is megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdésében említett referencia-nyereségszintet és/vagy a javasolt többi (alacsonyabb) referenciaértékeket.
(136)
Kínai exportáló gyártók egy csoportja szerint a vizsgálati időszakban a nyereségszint jó nyereségességi rátát mutatott. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá. Egy másik fél szerint az ideiglenes rendeletben feltüntetett nyereségszintek normál szinteknek tekinthetők; e fél állítása egy német gyártó nyilvánosan hozzáférhető, 1999 és 2007 közötti nyereségadatain alapult. Egy másik érdekelt fél pedig azt állította, hogy az ideiglenes rendeletben feltüntetett, vizsgálati időszakbeli nyereségszint „normálisnak” tekinthető a Bizottság által végzett tanulmány következtetései (9) alapján, amelyben egy német gyártó 2004 és 2007 közötti nyereségadatai szerepeltek. Hasonló észrevételek érkeztek a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is.
(137)
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet következtetései szerint a figyelembe vett időszak kezdetén elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni, mivel az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat akkor már instabil helyzetben volt. Ezen túlmenően megállapítást nyert, hogy a fent említett német gyártó nyilvánosan hozzáférhető, 1999 és 2007 közötti nyereségadatai nemcsak az asztali és konyhai kerámiaáruk gyártását, hanem más lényeges szegmenseket is érintettek. Ami a fenti (136) preambulumbekezdésben említett bizottsági tanulmányt illeti, a tanulmány témaköre, célja és időpontja alapján úgy találták, hogy a nyereségesség meghatározásának ez nem képezte megfelelő alapját. Az érintett termékkel kapcsolatban a tanulmány például csak egy vállalat nyereségességére utalt. Végezetül a (136) preambulumbekezdésben említett három beadvány, amelyeknek ellentmond a lenti (141) preambulumbekezdésben említett beadvány, egyike sem mondható kellőképp megalapozottnak. Ezért megerősítést nyer, hogy a vizsgálati időszak során megfigyelt 3,2 %-os nyereségrátát nem lehetett megfelelőnek ítélni e termékre vonatkozóan.
(138)
Egy érdekelt fél szerint a svéd kiskereskedelem lakberendezési, bútor- és/vagy élelmiszerkereskedelmi ágazatainak nyereségszintjeit kellene referenciaként használni. Tekintve azonban többek között az érintett gyártási és kiskereskedelmi ágazatok befektetési szintjeiben mutatkozó egyenlőtlenségeket, ezen észrevételt el kell utasítani.
(139)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél által benyújtott észrevétel szerint a lábbelikkel kapcsolatos vizsgálatban elfogadhatónak talált 6 %-os nyereségszintet nem lehet rendes nyereségszintnek venni ebben a vizsgálatban is, mivel azt 2006-ban állapították meg, amikor a gazdasági körülmények sokkal kedvezőbbek voltak, mint 2013-ban. Ez az érvelés nem fogadható el. Egyfelől a szóban forgó érdekelt fél általánosságban hivatkozik a gazdasági körülményekre, nem pedig az asztali áruk piacát jellemző sajátos körülményekre. Való igaz, hogy a fogyasztás 2009-ben jelentősen visszaesett, de azóta nagymértékben közelített a korábbi szintekhez. A fogyasztás alakulása egyébként sem vizsgálható elkülönítetten. Tekintettel a dömpingelt behozatal jelentős mennyiségére (66,8%-os piaci részesedés), a dömping mértékére (13,1%-tól 36,1%-ig terjedő dömpingkülönbözetek) és az áralákínálás mértékére (26,5%-tól 47,6%-ig) megállapítható, hogy az uniós piacot jellemző versenyhelyzet egészen másképp alakult volna, ha az import nem dömpingelt áron érkezik. Az érvet ennek következtében el kell utasítani.
(140)
Néhány másik fél azt javasolta, hogy egy másik dömpingellenes vizsgálatban, a kerámialapokra vonatkozó vizsgálatban (10) használt referenciaértéket alkalmazzák. Hasonló észrevételek érkeztek a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is. Meg kell azonban jegyezni, hogy a kerámialapok, a bőr lábbelikkel és asztali árukkal szemben nem tekinthetők ugyanúgy fogyasztói terméknek. Az az ütem például, ahogyan a háztartások asztali kerámiaárut vásárolnak vagy cserélnek, továbbá az asztali kerámiaáruk forgalmazása és végül a fogyasztók felé történő értékesítése közelebb áll a bőr lábbelikéhez, mint a kerámialapokéhoz. A kerámialapokra vonatkozó vizsgálatban is alkalmazott elérendő nyereség használatával kapcsolatos észrevételt ezért a Bizottság elutasítja.
(141)
A panaszosok szerint a referencia-nyereségszintnek 10 % felett kell lennie, mert az asztali és konyhai áruk gyártása tőkeintenzív tevékenység, amely jelentős új befektetéseket és magas fokú innovációt igényel. Jóllehet megerősítést nyert, hogy az érintett gazdasági ágazat tőkeintenzív és hogy folyamatosan szükség van befektetésekre, az ezen állítás alátámasztása érdekében benyújtott információk nem tudták megváltoztatni az ideiglenesen alkalmazott referenciaértéket. A vizsgálatból nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy valamennyi uniós gyártó számára az említett referenciaérték lenne a legmegfelelőbb.
(142)
Az importőrök egy csoportja vitatta az ideiglenes rendeletben foglalt nyereségességi adatokat, és a gyártási költségek, az uniós értékesítési ár és a mennyiségi adatok, valamint az ideiglenes rendeletben foglalt exportár-adatok alapján kiszámította a nyereségességet és arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat ténylegesen 6 %-os nyereséget ért el a vizsgálati időszakban. E számítás azonban téves volt, mivel különböző forrásokból (a mintában szereplő uniós gyártóktól, az uniós gazdasági ágazat egészétől és a Eurostattól) származó adatokat kapcsolt össze.
(143)
Egyéb releváns észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (132)-(137) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
4.5.3.4. Termelési költség
(144)
Több importőr is úgy vélte egy közös beadványban, hogy az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében megadott termelésiköltség-adatok nem követik a Eurostat-statisztikában feltüntetett munkaerő- és energiaköltségek alakulását. A felek kiemelték, hogy a munkaerőköltségek megemelkedtek a tagállamokban. Ezzel azonos módon az energiaköltségek alakulása az Unióban szintén nem támasztja alá a termelési költségekben mutatkozó csökkenést.
(145)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a felek által megadott munkaerő- és energiaköltségek túl széles körűek voltak. Ezenfelül az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült csökkentenie a termelési költségeket abban az időszakban, amikor az általános tendencia épp ellenkező volt, azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat rendkívüli erőfeszítéseket tett a költségek csökkentése és a versenyképesség megőrzése érdekében.
(146)
Az ideiglenes rendeletben megadott termelésiköltség-adatok a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött termelési költségeit képviselik. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
4.5.3.5. A kárra vonatkozó következtetés
(147)
Több fél is vitatta az ideiglenes rendeletben megállapított kárra vonatkozó következtetést azon az alapon, hogy több kármutató is javult a figyelembe vett időszak legutolsó részében. E kérdés azonban nem változtat azon a tényen, hogy a legtöbb kármutató romlott a figyelembe vett időszak során. A kármutatók romlása figyelhető meg a legtöbb makrogazdasági mutatószám esetében, így a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés, a foglalkoztatás, valamint az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók, köztük a nyereségesség és a befektetések tekintetében is.
(148)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139)-(143) preambulumbekezdéseinek megállapításai megerősítést nyernek.
5. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(149)
Az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ez a preambulumbekezdés ezúton megerősítést nyer.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(150)
Több fél is vitatta az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében foglalt következtetést. Még ha azonban az ideiglenes rendelet (145) és (147) preambulumbekezdéseiben kiemelt százalékok közül néhányat a fentiek alapján valamelyest módosítottak is, az nem változtatja meg az ideiglenes rendelet (145)-(148) preambulumbekezdéseiben foglalt tényeket és következtetéseket.
(151)
Tekintve a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének alakulását, egyértelmű, hogy nincs ellentmondás az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése - különösen azon állítás tekintetében, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraiban az uniós piacon bekövetkezett csökkenés és nyereségességének csökkenése az uniós piacra történő kínai dömpingelt behozatal által okozott árzuhanásnak tulajdonítható - és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulása között, mint ahogyan azt az egyik fél állította.
(152)
Ezen túlmenően az a tény, hogy a Kínából származó behozatali árak emelkedtek a figyelembe vett időszak során, mint ahogyan azt több fél is hangsúlyozta, nem ássa alá meg a vizsgálati időszaki áralákínálás és károkozás tényére vonatkozó megállapítást.
(153)
A dömpingelt behozatal hatásaival kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)-(148) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
5.3. Egyéb tényezők hatása
5.3.1. Az érintett országtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
(154)
A fenti (106) preambulumbekezdésben említettek alapján az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Eurostat behozatalra vonatkozó adatait aktualizálták. Ezen új adatoknak az ideiglenes rendeletben foglalt korábbi adatokkal való összevetése során hibát találtak a Thaiföldről és Törökországból származó behozatalra vonatkozó adatok kiszámításában. Ezt kijavították, így a harmadik országokból származó hasonló termék behozatalát érintő végleges - a Eurostat adatain alapuló - adatok az alábbiak:
4. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Piaci részesedés (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Piaci részesedés (%)
3,3
3,7
3,4
4
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
A Thaiföldről származó behozatali volumen (tonna)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Piaci részesedés (%)
3,1
3
2,7
3,5
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt.
(156)
Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó átlagos importárak 6 %-kal nőttek, és folyamatosan magasabbak voltak (68 %-kal a vizsgálati időszak során), mint a kínai exportértékesítés átlagos értékesítési árai.
(157)
Az ideiglenes rendelet közzététele előtt a CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban - állítása szerint - csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál. Ezután több fél is vitatta az ideiglenes rendeletnek a törökországi behozatallal kapcsolatos következtetését.
(158)
Szem előtt tartva, hogy nyilvánvaló hiba csúszott az ideiglenes rendeletben foglalt, a törökországi behozatallal kapcsolatos adatokba, továbbá tekintettel a fent feltüntetett aktualizált adatokra, semmi sem utal arra, hogy a törökországi behozatal - árait és piaci részesedését tekintve - megszüntetné az érintett termék kínai kivitele és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Azt is meg kell jegyezni, hogy a Törökországból származó behozatal panaszba történő felvételének elmulasztása nem jellemezhető megkülönböztetőnek, mivel az eljárás megindításának szakaszában nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték a dömpingelt behozatalra, a kárra és az okozati összefüggésre a Törökországból származó behozatalt illetően.
(159)
A Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése sohasem haladta meg a 3,5 %-ot a vizsgálati időszakban.
(160)
Fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból származó behozatal nem gyakorol olyan mértékű hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, hogy megszüntetné a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
5.3.2. Piaci szegmensek
(161)
Bármely egyéb vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (156)-(158) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
5.3.3. Fogyasztás és kereslet
(162)
Az egyik fél szerint a kár az uniós gyártmányú termékek iránti kereslet hosszú távú csökkenésének tulajdonítható. A vizsgálat azonban nem erősítette meg ezt a tendenciát, miként az az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében foglaltakban már megállapításra került.
(163)
A fogyasztásra és a keresletre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (159)-(166) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportja
(164)
Az egyik fél kiemelte, hogy az átlagos uniós exportárak a figyelembe vett időszak során alacsonyabbak voltak az átlagos értékesítési áraknál az uniós piacon. Ez hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat abbéli képességére, hogy új befektetéseket valósítson meg vagy új munkaerőt vegyen fel. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy hasonló érvet ismét megfogalmaztak. Az ideiglenes rendelet (169) preambulumbekezdésében már korábban említettek alapján azonban megállapítható, hogy a legtöbb kármutatóra az exportértékesítések alakulása nem gyakorolhatott hatást. Ezenfelül az is vitatható, hogy ezen értékesítések részben az uniós piacon elszenvedett kár egyfajta kártérítéseként működtek. Továbbá, mivel az átlagárakat úgy számították ki, hogy a hasonló termék értékesítésének teljes értékét elosztották ezen értékesítések teljes mennyiségével, az értékesítések különböző termékösszetétele az uniós piacon - összehasonlítva az exportértékesítéssel, összességében is jelentős különbségeket eredményezhet az átlagos értékesítési értékben. Végül, ezen exportértékesítések az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési mennyiségének kevesebb, mint 37 %-át tették ki, azaz az uniós gazdasági ágazat domináns piaca még mindig az uniós belföldi piac. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, miszerint ezen exportértékesítések olyan mértékű kárt okoztak volna az uniós gazdasági ágazatnak, hogy megszüntették a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
(165)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (167)-(170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.5. Az importkvóták eltörlése
(166)
Az ideiglenes intézkedéseket követően egy másik fél szerint az importkvóták eltörlése hatást gyakorolt az uniós gyártókra a figyelembe vett időszak során. Olyan új tényeket azonban nem adtak elő, amelyek megváltoztathatták volna az ideiglenes rendelet (173) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
(167)
Az importkvóták eltörlésével kapcsolatos további megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (171)-(173) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.6. Versenyellenes gyakorlatok az uniós piacon
(168)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően több fél is ragaszkodott ahhoz, hogy az ideiglenes rendelet (175) preambulumbekezdésében említett, német hatóságok által indított kartellvizsgálatot, illetve az ugyanott említett kartellbírságot nem vették kellőképp figyelembe. Ezen állításokat illetően az alábbiak mondhatók el az ideiglenes rendelet (174) és (175) preambulumbekezdésében már említetteken felül.
(169)
Még továbbra is folyamatban van a német kartellvizsgálat, amely egy 2005 júliusa és 2008 februárja közötti állítólagos árrögzítést vizsgált. Mivel az uniós gyártók részére garantálták a titoktartást, a folyamatban lévő német vizsgálatnak a végső eredményeit pedig egyelőre még nem tették közzé, nincs mód észrevételeket tenni az elvégzett elemzés részleteire vonatkozóan. Megerősíthető azonban az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók egyikét sem vonták az említett folyamatban lévő vizsgálat alá. A vizsgálat azt is megerősítette, hogy a mikrogazdasági mutatószámokra a vizsgált gyakorlatok nem, a makrogazdasági mutatószámokra pedig csak nagyon korlátozott mértékben vannak hatással, ha egyáltalán van hatásuk.
(170)
A kartellvizsgálat fürdőszobai szerelvényeket és felszereléseket érintő megállapításait illetően meg kell jegyezni, hogy ez az árrögzítő kartell 1992 és 2004 között működött, és a megbüntetett gyártók közül csak egy tevékenykedik az asztali és konyhai áruk ágazatában is. Az e gyártó által az aktuális helyzetelemzés és kárfelmérés keretében szolgáltatott adatokat nem befolyásolják a kartellmódszerek, mivel e gyártónak csak az asztali és konyhai árucikkek ágazatát érintő adatai kerültek felhasználásra, és nem a konszolidált adatok. Következésképp a kartellezésért kirótt büntetés nem befolyásolta az említett gyártó által szolgáltatott adatokat. Továbbá meg kell említeni, hogy az árrögzítési időszak jóval előbb volt, mint a figyelembe vett időszak. Mivel az uniós gyártók kiléte bizalmas, az nem hozható nyilvánosságra, akár szerepel a vállalat a mintában, akár nem. Amennyiben azonban a mintában szereplő uniós gyártó könyvelésében szerepeltek volna az e vizsgálat szempontjából a kárhelyzetét torzító tételek (pl. kartellbírságot), a vizsgálati hatóság kiszűrte volna azokat, hogy az érintett kártényezők ne torzuljanak.
(171)
Ennek következtében a fent említett, a kárral és az okozati összefüggéssel kapcsolatosan végzett kartellvizsgálatok hatásával összefüggő kifogásokat a Bizottság elutasítja.
(172)
Egy érdekelt fél szerint törvénytelen ármegállapodásokra és piacfelosztásra került sor az uniós gyártók között, ezen állítását azonban nem bizonyította, ezért azt a Bizottság elutasítja.
(173)
Az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatokra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (174)-(176) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.7. Gyártási módszerek
(174)
Az uniós gyártási módszerekre vonatkozó új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (177)-(178) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(175)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr hasonló érvet hozott fel, hivatkozva az uniós gyártók gyártási módszerei és a kínai gyárak által alkalmazott, a kézműiparihoz közelítő módszerek különbözőségére. Mivel azonban olyan érdemi érvet nem tudtak előadni, ami módosíthatná az ideiglenes rendelet (178) preambulumbekezdésének következtetését, a kifogást a Bizottság ezért végleg elutasítja.
5.3.8. Használtcikkpiacok
(176)
Bármely egyéb, a használtcikkpiacokra vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (179)-(180) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
5.3.9. Gazdasági válság
(177)
Az egyik fél szerint az ideiglenes rendelet (183) preambulumbekezdése tévesen elemzi a 2010 és 2011 közötti gazdasági élénkülés időszakában a helyzetet, és alábecsülték a gazdasági válság hatását. Ezeket az észrevételeket a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is megismételték. A Bizottság ezen állításokat azonban megalapozatlannak ítélte. Azt is hangsúlyozni kell, hogy az említett preambulumbekezdés szerint a Kínából érkező dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. A gazdasági válság hatását illetően az ideiglenes rendelet (184) preambulumbekezdése egyértelművé teszi azt a tényt, hogy a gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, még ha nem is tudta megszüntetni a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést.
(178)
A gazdasági válságra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (181)-(184) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.10. Egyéb tényezők
(179)
Több importőr azt állította egy közös beadványban, hogy a foglalkoztatásban tapasztalt visszaesés normális fejleménynek tekinthető a fogyasztási cikkek ágazatában. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá. Ezenfelül még ha normális is lenne ez a tendencia ebben az ágazatban, akkor sem tudná megszüntetni a Kínából származó dömpingelt behozatal és az ágazatban bekövetkezett jelentős számú munkahely-megszűnés közötti okozati összefüggést. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(180)
Egy fél szerint az uniós gazdasági ágazat fennmaradó strukturális hiánya - az ideiglenes rendelet 3. táblázatában feltüntetett meglévő többletkapacitással együtt - megszüntetné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gyártók által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Ezen érvet illetően jóllehet az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak kezdetén instabil helyzetben volt, majd ágazati átalakítás történt, a vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat versenyképes volt és megfelelően kezelte a piacok által támasztott igényeket. Ami az ideiglenes rendelet 3. táblázatát illeti, a gyártásban bekövetkezett visszaesést együtt kell figyelembe venni a Kínából származó olcsó, de nagy behozatali mennyiségekből eredő nyomással, mivel az uniós gazdasági ágazat kivitele továbbra is stabil maradt. Ennélfogva a fenti állítás nem fogadható el.
(181)
Egy fél úgy vélekedett, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az egyes káros tényezők halmozott hatását. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ez a kifogás több fél részéről is felmerült. A vizsgálatnak az egyéb előidézett tényezőkkel kapcsolatos eredményeit tekintve azonban nem képzelhető el, hogy halmozott hatásuk megszüntethette az okozati összefüggést. A legtöbb egyéb tényező tekintetében hatásuk - ha egyáltalán volt - elenyészőnek mondható.
(182)
Egy fél vélte úgy, hogy a vizsgálati hatóságok nem tudtak különbséget tenni az együttes előfordulás és az okozati összefüggés között. Az alátámasztó információk e tekintetben nem voltak döntőek, így az állítást a Bizottság elutasítja.
(183)
Egyéb releváns észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (185)-(190) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.4. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés
(184)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Előzetes megjegyzések
(185)
Az ideiglenes rendelet (192) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában az említett preambulumbekezdés megerősítést nyer.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(186)
Egy nem panaszos lengyel gyártó üdvözölte az intézkedéseket, míg egy, az érintett termék behozatalában érdekelt egyesült királyságbeli gyártó ellenezte azokat. Egy másik fél szerint a vámok negatív hatást gyakorolnának azon gyártókra, akik termékkörüket kiegészítik a Kínából származó behozatallal és egy olyan üzleti modell révén alkalmazkodtak a globalizációhoz, amelyben a magas hozzáadott-értékű munka az Unióban folyik. Ezen túlmenően a vevők kevésbé vásárolnák e gyártók termékeit, mert már nem kínálnának teljes termékpalettát.
(187)
E másik fél állítását illetően a Bizottság megvizsgálta a szóban forgó vállalat helyzetét. Az eredményekből kitűnik, hogy az asztali áruk kínai behozatala a teljes behozataluknak csak kis részét tette ki. A vállalat azonban - további részletek megadása nélkül - azt állította, hogy e behozatalok fontosak voltak számára. A vállalat saját gyártási adatairól nem küldött tájékoztatást. A pénzügyi kimutatások szerint a vállalat 2011-ben a teljes forgalmon több mint 10 %-os adózás előtti nyereséget könyvelt el, amelynek nagy részét nem uniós piacokon szerezte (az érintett termékre vonatkozóan nem közölt adatokat). Ennek alapján nem várható, hogy az intézkedések bevezetése veszélyeztetni fogja e vállalat életképességét. Arra az állításra vonatkozóan, miszerint az intézkedések miatt számos más vállalatnak is nehézségekkel kell majd szembenéznie, nem szolgáltak bizonyítékkal. Ezenfelül a kezdeményezést megelőző vizsgálati szakaszban kapott válaszok és az azt követően küldött beadványok szerint semmi sem utal arra, hogy sok vállalat lenne ilyen helyzetben.
(188)
A vámoknak az uniós gazdasági ágazat gyártási tevékenységeire kifejtett hatása kedvező lenne. Tény, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok nemrégiben történt kivetése óta már számos pozitív fejleményről számoltak be e tekintetben.
(189)
A fent említett pozitív fejlemények megerősítik a panaszosok azon állítását, hogy az uniós gyártást rövid idő alatt jelentős mértékben lehetne növelni a már rendelkezésre álló telephelyek, gépek és munkaerő felhasználásával, míg a nagyobb mértékű növekedést hosszú távon lehetne megvalósítani. A piacon tapasztalt tisztességtelen árképzési gyakorlatok orvoslása ezért előnyös számukra, mivel egy új árképzési szint vonzóbbá tenné a nagyobb mennyiségben zajló gyártást az Unióban, akár nagy, akár kis megrendelésekről, különleges kivitelről, illetve márkázatlan tömegtermékekről van szó. Ezáltal különböző képességeket igénylő, új munkahelyeket lehetne teremteni, és csökkenne a munkanélküliség.
(190)
Ami a teljes termékkör kínálatban tartásának lehetetlenségét illeti, ezen állítás nem elfogadható, mivel a fogyasztók mindig változó termékkört és több beszerzési forrás meglétét várják el.
(191)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (193)-(198) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.3. A független importőrök érdeke
(192)
A mintában szereplő két legnagyobb importőr vitatta az együttműködési szintjét a nyereségességi adatok teljes körű jellegére, valamint a beszerzési és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozóan, egyikük pedig megkérdőjelezte, hogy a könyvelésébe való betekintést ne tette volna lehetővé, és azzal érvelt, hogy a betekintés biztosítása nem változtatott volna a helyzeten. A felek azt állították, hogy méretük és üzleti modelljük nem tette lehetővé a kért részletes adatszolgáltatást. A Bizottság a végső szakaszban megerősítette, hogy egyikük ismételten megtagadta az importőrének könyvelésébe való betekintést és annak ellenére, hogy megkísérelték, egyiküknek sem sikerült teljes körű és használható nyereségességi adatokat és információkat nyújtani a beszerzési és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozóan oly módon, hogy az intézmények fel tudják azokat használni a független importőrök helyzetének elemzéséhez. A két vállalat által a beszerzési és viszonteladói áraikról nyújtott korlátozott tájékoztatás - még ha összességében nem is egyértelmű - azonban teljes mértékben összhangban volt az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdésében kapott és összefoglalt általános haszonkulcsra vonatkozó információkkal.
(193)
Az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdésében az érdekelt feleket felkérték, hogy az ellátási láncra vonatkozó intézkedések hatásának további vizsgálata céljából nyújtsanak be további, átfogó és ellenőrizhető adatokat.
(194)
Az ideiglenes intézkedéseket követően két független importőr új válaszokat küldött az importőrök kérdőívére. Több, a mintában nem szereplő importőrtől, egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől (külkereskedelmi szövetség), egy svédországi importőri, nagykereskedői és kiskereskedői szövetségtől (Svensk Handel), a CCCLA-tól és egy importérdekeltségekkel is rendelkező uniós gyártótól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Egyik beadvány sem tartalmazott döntő adatokat az intézkedések ellátási láncra gyakorolt hatásáról.
(195)
Az egyik fél azt állította, hogy a vámok által befolyásolt lefelé irányuló foglalkoztatási adatokat alulértékelték annak fényében, hogy a Eurostat statisztikái azt mutatják, hogy a kereskedelmi vállalkozások több embert (33 millió főt) foglalkoztatnak, mint a gyártó vállalatok (31 millió főt). Az importáló és gyártó vállalkozáshoz kapcsolódóan nyújtott adatok azonban nem használhatók fel e vizsgálat céljából.
(196)
Több importőr azt állította egy közös beadványban, hogy a mintában szereplő öt importőr az ideiglenes rendelet (200) preambulumbekezdésében említett 350 helyett több mint 10 000 munkahelyet teremtett az érintett termékhez kapcsolódóan. Ezeket a számokat a Bizottság újból megvizsgálta. Fontos kiemelni, hogy az importőrök érdekeinek elemzésének keretében az érintett termék behozatalával és viszontértékesítésével összefüggő álláshelyek számát veszik figyelembe, ideértve a különböző támogató tevékenységeket is. A más termékekhez vagy más származású termékekhez, vagy az olyan tevékenységekhez kapcsolódó foglalkoztatást, mint a nagy- és kiskereskedelem természetesen nem veszik figyelembe. Meg kell említeni, hogy az eljárás egy korábbi szakaszában egy 14 importőrt tömörítő csoport az importőri szinten érintett munkahelyek számát összesen 7 000-re becsülte. A mintába felvett importőrök helyzetét kivetítve - már amennyiben az általuk közölt adatok felhasználhatók - ez a szám helyénvaló becslésnek tűnik.
(197)
Több fél panaszkodott arról, hogy az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdésében foglalt bruttó haszonkulcs-adat túlzó, állításuk szerint félrevezető. Azonban a vizsgálatból kitűnik, hogy az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között, és a mintába felvett importőrök is hasonló adatokat közöltek. Ezen túlmenően az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok több példát is benyújtottak, amelyek alátámasztják az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdésében említett közzététellel nyújtott információkat, azaz megerősítik az érintett termék importára és viszonteladói ára közötti arányt.
(198)
Egy, az érintett termék behozatalában érdekelt egyesült királyságbeli gyártó kifejtette, hogy a szóban forgó árrést bizonyos, az Unióban felmerülő költségek indokolnak. Nem közöltek olyan adatokat, amelyek lehetővé tették volna ezen árréseknek a forgalom alapján történő kiszámítását.
(199)
Mivel a mintában szereplő importőrök közül csak háromtól lehetett az érintett termékre vonatkozó importtevékenységekről használható nyereségadatokat szerezni és azokat ellenőrizni, e három importőr az érintett termék importjának mindössze 3 %-át képviselte, az érintett súlyozott átlagos nyereségszint-adatot nem tekintették döntőnek, így az nem került említésre az ideiglenes rendeletben. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez a súlyozott átlagos nyereségszint elfogadható volt (6 % és 10 % közötti - titoktartási okokból értéktartományként megadva).
(200)
Egy importőr azt állította, hogy színes kőáruból nincs elég gyártás az Unióban, más megoldás hiányában ezen termékeket Kínából kell importálni. Ugyanezt az állítást a nyilvánosságra hozatalt követően is előadták. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a színes kőáru több forrásból is beszerezhető, egyebek mellett uniós gyártóktól is. Ezenfelül az uniós gyártók elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy többet értékesítsenek az uniós piacon.
(201)
A vizsgálat során gyűjtött információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést. Amennyiben azonban a Kínából származó behozatalra végleges dömpingellenes vámot vetnének ki és a bruttó és nettó különbözettel kapcsolatos információk tükrében semmi sem utal arra, hogy az veszélyeztetné az importőrök üzleti életképességét. Az egyik importőr azt is állította, hogy a dömpingellenes vám nem érintené kedvezőtlenül a nagy piaci szereplőket és azokat az importőröket, akik üzleti tevékenységének középpontjában nem az asztali és konyhai kerámiaáruk állnak.
(202)
Megállapítható tehát, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten összességében nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve.
(203)
Bármely egyéb, a független importőrök érdekeit érintő megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (199)-(211) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.4. Más gazdasági ágazatok érdeke
(204)
Az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdése szerinti felkérésen túl az ideiglenes intézkedések kihirdetésének napján a Bizottság közvetlenül kapcsolatba lépett az érintett kiskereskedőkkel és kiskereskedői szövetségekkel, a lehetséges viszonteladói tevékenységeket folytató importőrökkel és a Bizottság előtt ismert tervezőkkel, és felkérte őket a rájuk vonatkozó kérdőívek kitöltésére. A megkeresettek közül néhányan - akik korábban azt állították magukról, hogy kiskereskedők - azt válaszolták, hogy nem érintettek a vizsgálatban, mivel nem tevékenykednek az üzletágban. A kiskereskedőkhöz intézett kérdőívekre végül hét új válasz érkezett a Bizottsághoz. E hét kiskereskedő a vizsgálati időszak során a Kínából érkező behozatal 1 %-át tette ki. E válaszok többsége sok tekintetben hibás volt, ennek ellenére a Bizottság a lehető legteljesebb mértékben kielemezte azokat. A tervezőknek küldött kérdőívekre nem érkezett válasz.
(205)
Az így szerzett információk lényegében nem szolgáltak olyan új bizonyítékokkal azon egyéb gazdasági ágazatok érdekeivel kapcsolatban, amelyek vitathatják az ideiglenes rendelet (217) preambulumbekezdésében szereplő következtetést.
(206)
Az ideiglenes intézkedések közzétételét követően a mintában szereplő és nem szereplő importőröktől (ideértve egy, a reklámtermékek ágazatában tevékeny lengyel importőrt), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől (Foreign Trade Association), egy svédországi importőri, nagykereskedői és kiskereskedői szövetségtől (Svensk Handel), több kiskereskedőtől, a CCCLA-tól, valamint nyolc (hét olaszországi, egy ausztriai székhelyű) kávépörkölő vállalattól érkeztek az egyéb gazdasági ágazatokkal kapcsolatos uniós érdekre vonatkozó beadványok.
(207)
A kávépörkölő vállalatok szerint a piacukat ellátó uniós gyártók rendkívül kis száma (legfeljebb 5) miatt, amelyek többsége vagy közvetlenül, vagy testvérvállalatokon keresztül Kínából importál, és a kávépörkölők rendkívül nagy száma (1 500 - 3 000) miatt, az ideiglenes szakaszban javasolt intézkedések megakadályozhatják a szóban forgó vállalatokat abban, hogy a jövőben pontosan ugyanezeket a cikkeket beszerezhessék. Ez az állítás nem elfogadható. Egyrészt a végleges intézkedések mértéke alacsonyabb, mint az ideiglenes intézkedéseké. Másrészt a vizsgálatból kiderült, hogy az uniós gyártók olyan helyzetben voltak, hogy gyártási potenciáljukat még inkább igénybe vehetnék és tovább szolgálhatnák a kávépörkölő gazdasági ágazatot, amennyiben a dömpingelt kínai behozatal által okozott kár megszűnne. Az uniós gyártók nagy számára tekintettel a kávépörkölő vállalatoktól érkező megrendeléseket vállalni képes uniós gyártók száma nagy valószínűséggel ötnél több lenne.
(208)
A kávépörkölő vállalatok azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések a versenyképesség elveszítése és a kínai hatóságok várható büntetőintézkedési miatt kárt okoznának kivitelükben. Arra azonban nincs bizonyíték, hogy a bevezetett intézkedések szintje a versenyképesség elveszítésével járna, különösen ha figyelembe vesszük, hogy más WTO-tagok által hozott dömpingellenes intézkedések is hatást gyakorolnak e termékfajtára. A büntetőintézkedésekre vonatkozó állítást a Bizottság szintén nem találta megalapozottnak.
(209)
A kávépörkölő vállalatok szerint a dömpingellenes intézkedések üzleti tevékenységükben, értékesítéseikben elkerülhetetlenül általános csökkenéshez, a vendéglátóiparban (szállodák, éttermek és étkezdék) a kávéár általános emelkedéséhez, valamint a termékek és szolgáltatások minőségének csökkenéséhez vezetnének. Mindez állítólag közvetlenül vagy közvetve jelentős számú munkahelyet veszélyeztetne. Szem előtt tartva azonban az intézkedéseknek az ellátási láncra gyakorolt hatására vonatkozó következtetéseket és azt, hogy mi áll a kávépörkölő vállalatok üzleti tevékenységének középpontjában, ezen állítások nem fogadhatók el. Azt is meg kell jegyezni, hogy egy kávépörkölő vállalat teljes, az egész világra kiterjedő tevékenységéhez kapcsolódó munkahelyek számának megadása nem tekinthető megfelelő számítási alapnak azon munkahelyek száma szempontjából, amelyek a dömpingellenes intézkedések bevezetése miatt kerülnének bizonytalan helyzetbe.
(210)
Két kiskereskedő azt állította, hogy új csontporcelánból és csontporcelánból az uniós termelés nem elégséges, továbbá annak nincs más alternatív forrása, mint a Kínából történő behozatal. A nyilvánosságra hozatalt követően egy importőröket tömörítő egyesület ugyanezen kifogással élt. Először is és általában meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések a tisztességes kereskedelem helyreállítására és nem a behozatal megakadályozására irányulnak. Ebben az esetben az intézkedések mértéke nem tekinthető tiltónak. Másrészt a vizsgálat megállapította, hogy e termékek több forrásból is beszerezhetők, többek között uniós gyártóktól is. Végül az uniós gyártók elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon és potenciáljukat is még jobban ki tudnák aknázni, amennyiben a dömpingellenes intézkedéseket véglegesen bevezetnék.
(211)
Egy kiskereskedő szerint az intézkedések kedvezőtlenül hatnának az idegenforgalmi piacot kiszolgáló egyes árucikkekre. Érdemi részét tekintve semmilyen információ nem támasztotta alá ezt az állítást. Az ágazatban a szóban forgó tárgyak súlya is korlátozott.
(212)
Egy importőr és nagykereskedő állítása szerint az intézkedések bevezetése néhány nagy piaci szereplő vertikális piaci konszolidációjához vezetne. A piaci szereplők jelenlegi számát tekintve azonban nem valószínű, hogy ez rövid-, illetve középtávon bekövetkezne.
(213)
Az ideiglenes rendeletben már taglalt kérdésekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy számos fél úgy találja, hogy a kisebb vállalatok, például kiskereskedők, forgalmazók és a reklámtermékekkel foglalkozó vállalkozások érdekeit nem vették kellőképpen figyelembe. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ez a kifogás több fél részéről is felmerült. El kell ismerni, hogy a dömpingellenes vámok miatti áremelés összességében inkább a mikro- és makrovállalkozásokat veszélyezteti. Arra azonban nincs bizonyíték, hogy a bevezetett intézkedések szintje jelentős negatív hatást gyakorolna majd a kkv-nak minősülő többi gazdasági szereplőre. A kifogást a Bizottság ezért véglegesen elutasítja.
(214)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (212)-(217) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6.5. A fogyasztók (háztartások) érdeke
(215)
Annak ellenére, hogy a Bizottság felvette a kapcsolatot a felekkel, közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például a fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést.
(216)
Több fél is vitatta az ideiglenes rendelet (222) preambulumbekezdésében foglalt következtetést a magasabb árak vonatkozásában. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ehhez hasonló kifogások ismételten felmerültek.
(217)
Abban a valószínűtlen esetben, hogy a vámot teljes mértékben átruházzák a fogyasztókra és feltételezve, hogy az importszintek és az árak változatlanok maradnak, a dömpingellenes vámok háztartásonként kevesebb mint 1 EUR többletköltséget jelentenének évente. Ez a számítás a vizsgálati időszak behozatali mennyiségein és értékein, a vámok javasolt szintjén és az uniós háztartások számán alapul.
(218)
Ilyen hatás nem tekinthető elegendőnek ahhoz, hogy felülmúlja a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kárból eredő uniós gazdasági ágazatra kifejtett pozitív hatást.
(219)
Az egyik fél azt állította, hogy az intézkedések következtében hiány lép fel az olcsóbb asztali árukból. Az állítást a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték. Ezen állítás azonban nem tartható fenn, mert - az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdésében foglaltak szerint - az uniós gazdasági ágazat minden piacot kiszolgál (egyebek mellett az olcsóbb asztali árukat is).
(220)
A fogyasztók (háztartások) érdekére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (218)-(226) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6.6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(221)
A fentiek fényében az ideiglenes rendelet vizsgálata ezúton megerősítést nyer.
(222)
Ennek következtében az ideiglenes rendelet (227)-(229) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(223)
Egy állítás szerint a kárt okozó dömping megszüntetéséhez szükséges vám mértékének meghatározásához használt haszonkulcs túl magas. Ezt az állítást a Bizottság a fenti 4.5.3.3. pontban foglaltaknak megfelelően elutasította.
(224)
Több fél megkérdőjelezte a kárkülönbözet kiszámítására alkalmazott elérendő nyereséget. Az észrevételekkel a fenti (135)-(142) preambulumbekezdésekben foglalkozunk. Ezen észrevételek elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 6 %-os elérendő nyereséget fenn kell tartani.
(225)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (230)-(234) preambulumbekezdésében leírt módszertan ezúton megerősítést nyer.
7.2. Végleges intézkedések
(226)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az érintett terméknek a dömping- és kárkülönbözet alsó szintjén lévő behozatalaira vonatkozóan, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(227)
A fenti (115) és (132) preambulumbekezdésekben említett kis kiigazítás valamelyest módosított áralákínálási különbözetet eredményezett, ami látszik is az alább felsorolt kárkülönbözetekben. A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömping különbözet (%)
Kárkülönbözet (%)
Végleges vámmérték (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Minden más együttműködő exportáló gyártó
17,9
79,0
17,9
Minden más vállalat
36,1
110,1
36,1
(228)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által - ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is - előállított érintett termékek behozatalára a kedvezményes vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(229)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(230)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(231)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (11) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(232)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(233)
Az új exportőrök és a rendelet I. mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak.
(234)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáru behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(235)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
7.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(236)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és az ex 6912 00 90 (TARIC-kódok: 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 és 6912009010) KN-kódok alá tartozó és a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára, kivéve a kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és a kerámiadaráló részeit, a kerámiahámozókat, kerámia késélezőket és a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalatok
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
17,9
Minden más vállalat
36,1
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A Kínából származó kerámia fűszerdarálók és a kerámiadaráló-részek, a kerámiahámozók, kerámia késélezők és pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzakövek behozataláról szóló 1072/2012/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket fel kell szabadítani.
(2) A Kínából származó és asztali és konyhai kerámiaáruk, kivéve a kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és kerámiadaráló-részeket, a kerámiahámozót, kerámia késélezőt és a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket, behozataláról szóló 1072/2012/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vámok révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételen felüli részét el kell engedni.
3. cikk
Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 17,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.Amennyiben Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2011. január 1-jétől2011. december 31-ig),
b)
nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel kivetett intézkedéseket alkalmazni kell,
c)
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.