РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 617/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 юни 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на компютри и компютърни сървъри
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултации с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране за свързаните с енергопотребление продукти, които представляват значителен обем от продажбите и търговията, оказват значително екологично въздействие и имат голям потенциал за подобрение по отношение на своето екологично въздействие, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО предвижда, че Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, и след консултации с Консултативния форум трябва да въведе, когато е целесъобразно, мерки по прилагането във връзка с офис техниката.
(3)
Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на компютрите. Проучването обхвана заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Предварителното проучване показа, че потенциалът за икономически ефективно подобряване на потреблението на електроенергия от компютри в периода между 2011 и 2020 г. се оценява на около 93 TWh, което съответства на 43 млн. тона емисии на CO2, а през 2020 г. - между 12,5 и 16,3 TWh, което съответства на 5,0 - 6,5 млн. тона емисии на CO2. Следователно компютрите представляват продуктова група, за която следва да бъдат установени изисквания за екопроектиране.
(5)
Понеже голяма част от потенциала за спестяване на енергия на опростените настолни терминали, работните станции, малките сървъри и компютърните сървъри е свързана с ефективността на техните вътрешни захранващи устройства и тъй като техническите спецификации на вътрешните захранващи устройства на тези продукти са сходни с онези на настолните компютри и интегрираните настолни компютри, разпоредбите на настоящия регламент относно ефективността на вътрешните захранващи устройства следва да се прилагат също и за тях. Други екологични аспекти от функционирането на опростените настолни терминали, работните станции, мобилните работни станции, малките сървъри и компютърните сървъри обаче могат да бъдат обхванати от по-конкретна мярка за прилагане на Директива 2009/125/ЕО.
(6)
Екраните имат различни характеристики, поради което следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Като се имат предвид обаче тяхното значително въздействие върху околната среда и големият им потенциал за подобрение, те биха могли да бъдат включени в друга мярка за прилагане на Директива 2009/125/ЕО и/или на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно посочването на консумацията на енергия и на други ресурси от продукти, свързани с енергопотреблението, върху етикети и в стандартна информация за продуктите (2).
(7)
Изискванията за екопроектиране следва да не оказват значително отрицателно въздействие върху функционалните възможности на продукта или потребителите, и по-специално по отношение на достъпността на продукта, разходите в рамките на жизнения цикъл и конкурентоспособността на промишлеността. Освен това изискванията следва да не налагат на производителите патентована от дадено дружество технология или прекомерна административна тежест и следва да не влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(8)
Подобренията по отношение на енергийната ефективност на компютрите следва да се постигнат чрез прилагане на съществуващи свободно достъпни и икономически ефективни технологии, чрез които могат да бъдат намалени общите разходи за закупуването и експлоатацията.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане би следвало да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателните въздействия върху доставките на компютри и да се вземат предвид разходите на производителите, и по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(10)
Прегледът на настоящия регламент се предвижда не по-късно от три и половина години след влизането му в сила.
(11)
Енергийната ефективност на компютрите следва да бъде определена чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително, ако съществуват, хармонизирани стандарти, установени в съответствие с приложимото европейско законодателство в областта на стандартизацията (3).
(12)
Тъй като изискванията за екопроектиране към консумацията на електроенергия в режим в готовност и режим изключен на електрическото и електронното битово и офис оборудване не са напълно подходящи за характеристиките на компютрите, изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията от 17 декември 2008 г. за прилагане на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим на готовност и режим изключен (4) не следва да се прилагат към компютрите. Следователно в настоящия регламент следва да се определят специфични изисквания за управлението на консумацията на електроенергия, както и за консумацията на електроенергия от компютрите в спящ режим, режим изключен и състояние на най-ниска консумация на енергия, и Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Въпреки изключването на компютрите от приложното поле на Регламент (ЕО) № 1275/2008 разпоредбите на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията от 6 април 2009 г. за прилагане на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета във връзка с изискванията за екопроектиране на външни електрозахранващи устройства по отношение на консумираната мощност на празен ход и на средния КПД в работен режим (5) се прилагат към външните електрозахранващи устройства, които са пуснати на пазара с компютри.
(14)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(15)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, от производителите следва да се изисква да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(16)
С цел да се гарантират лоялна конкуренция, постигане на потенциалните очаквани икономии на енергия и предоставяне на потребителите на точна информация за енергийните показатели на продуктите, в настоящия регламент следва ясно да се посочи, че допустимите отклонения, предписани за националните органи за надзор върху пазара, при провеждането на физически изпитвания, за да се установи дали конкретен модел на продукт, свързан с енергопотреблението, е в съответствие с настоящия регламент, не трябва да бъдат използвани от доставчиците като възможност за обявяване на по-благоприятни характеристики на модела от тези, които могат да бъдат обосновани с измервания и изчисления, обявени в техническата документация на продукта.
(17)
Следва да бъдат определени базови стойности за сравнение на наличните понастоящем продукти с висока енергийна ефективност. Това ще допринесе за осигуряването на широка разполагаемост и лесна достъпност на информацията, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на консумацията на енергия.
(18)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент определя изискванията за екопроектиране за пускането на пазара на компютри и компютърни сървъри.
2. Настоящият регламент се прилага за следните продукти, които могат да се захранват пряко с променливо напрежение от електрическата мрежа, включително чрез външно или вътрешно захранващо устройство:
а)
настолни компютри;
б)
интегрирани настолни компютри;
в)
преносими компютри (включително таблетни компютри, електронни дъски и мобилни опростени терминали);
г)
опростени настолни терминали;
д)
работни станции;
е)
мобилни работни станции;
ж)
малки сървъри;
з)
компютърни сървъри.
3. Настоящият регламент не се прилага за следните продуктови групи:
а)
блейд система и компоненти;
б)
сървърни устройства;
в)
многовъзлови сървъри;
г)
компютърни сървъри с повече от четири процесорни гнезда;
д)
конзоли за видеоигри;
е)
док-станции.
Член 2
Определения
Прилагат се следните определения:
1)
„Компютър“ означава устройство, което извършва логически операции и обработва данни, има възможност да използва входни устройства и да извежда информация на екран и по принцип съдържа централен процесор, за да извършва операции. Ако няма процесор, устройството трябва да функционира като клиентски терминал на компютърен сървър, който действа като изчислителна единица.
2)
„Компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали, като настолни компютри, преносими компютри, опростени настолни терминали, телефони с интернет протокол (ИП) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства, като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или хипервайзъри и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ECC) и/или буферирана памет (включително буферирани модули DIMM и конфигурации от вида „buffered on board“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или хипервайзър.
3)
„Външно захранващо устройство“ означава устройство със следните характеристики:
а)
предназначено е да преобразува променливото напрежение от електрическата мрежа в постоянно или променливо напрежение с по-ниска стойност;
б)
в даден момент може да преобразува само в едно изходно постоянно или променливо напрежение;
в)
предназначено е да бъде използвано съвместно с отделно устройство, което представлява основният товар;
г)
поместено е в корпус, физически отделен от устройството, което представлява основният товар;
д)
свързано е с устройството, което е основен товар, посредством отстранима или постоянна електрическа връзка, кабел или други проводници, съединители с щифтове или гнезда; както и
е)
има посочена на фирмената табелка обявена изходна мощност, която не надвишава 250 вата.
4)
„Вътрешно захранващо устройство“ означава компонент, който е проектиран да преобразува променливото напрежение от електрическата мрежа в постоянно(и) напрежение(я) за целите на захранването на компютъра или компютърните сървъри и има следните характеристики:
а)
поместено е в кутията на компютъра или компютърния сървър, но е отделено от дънната платка на компютъра или компютърния сървър;
б)
захранващото устройство се свързва към електрическата мрежа посредством един-единствен кабел без междинни вериги между захранващото устройство и електрическата мрежа; както и
в)
всички връзки за подаване на енергия от захранващото устройство към компонентите на компютъра или компютърния сървър, с изключение на постояннотоковата връзка към екрана на интегриран настолен компютър, са вътре в кутията на компютъра.
Вътрешните преобразуватели от постоянно в постоянно напрежение, използвани за преобразуване на единично постоянно напрежение от външно захранващо устройство в множество напрежения за компютъра или компютърния сървър, не се считат за вътрешни захранващи устройства.
5)
„Настолен компютър“ означава компютър, чийто основен модул е предназначен да бъде с постоянно местоположение, а не е проектиран да бъде преносим и е предвиден за използване с външен екран и външни периферни устройства, като клавиатура и мишка.
Следните категории настолни компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
настолен компютър „категория A“ означава настолен компютър, който не отговаря на определението за настолен компютър категория B, категория C или категория D;
б)
настолен компютър „категория B“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с две физически ядра; и
(ii)
системна памет от поне два гигабайта (GB);
в)
настолен компютър „категория C“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с три или повече физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне два гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx);
г)
настолен компютър „категория D“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с поне четири физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне четири гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
6)
„Интегриран настолен компютър“ означава компютър, в който компютърът и екранът работят като едно устройство, което се захранва с променлив ток по един-единствен кабел. Интегрираните настолни компютри се предлагат в една от следните две възможни форми: 1) продукт, при който екранът и компютърът са физически обединени в едно устройство; или 2) продукт, при който екранът е отделен от компютъра, но е свързан към основното шаси с електрически кабел, по който тече постоянен ток. Интегрираният настолен компютър е предназначен да бъде с постоянно местоположение, а не е проектиран да бъде преносим. Интегрираните настолни компютри не са проектирани така, че основната им функция да бъде извеждане на екран и приемане на сигнали за звук и изображение.
Следните категории интегрирани настолни компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
интегриран настолен компютър „категория A“ означава интегриран настолен компютър, който не отговаря на определението за интегриран настолен компютър категория B, категория C или категория D;
б)
интегриран настолен компютър „категория B“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с две физически ядра; и
(ii)
системна памет от поне два гигабайта (GB);
в)
интегриран настолен компютър „категория C“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с три или повече физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне два гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx);
г)
интегриран настолен компютър „категория D“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с поне четири физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне четири гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
7)
„Преносим компютър“ означава компютър, проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите компютри използват вграден екран с размер на диагонала на видимата област от най-малко 22,86 cm (9 инча) и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник.
Към преносимите компютри спадат и следните подтипове:
а)
„таблетен компютър“ означава продукт, който е вид преносим компютър, който включва прикрепен сензорен екран и прикрепена физическа клавиатура;
б)
„електронна дъска“ означава вид преносим компютър, който включва вграден сензорен екран, но няма постоянно прикрепена физическа клавиатура;
в)
„мобилен опростен терминал“ означава вид преносим компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са част от продукта.
Следните категории преносими компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
преносим компютър „категория A“ означава преносим компютър, който не отговаря на определението за преносим компютър категория B или категория C;
б)
преносим компютър „категория B“ означава преносим компютър с поне една дискретна графична карта (dGfx);
в)
преносим компютър „категория C“ означава преносим компютър с поне следните характеристики:
а)
централен процесор с поне две физически ядра;
б)
системна памет от поне два гигабайта (GB); и
в)
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
Продукти, които в противен случай биха отговаряли на определението за преносим компютър, но консумираната мощност в режим на готовност е по-малка от 6 W, не се считат за преносими компютри за целите на настоящия регламент.
8)
„Настолен опростен терминал“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са част от продукта. Основният модул на настолен опростен терминал трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. на бюро), а не за преносимост. Настолните опростени терминали могат да извеждат информация на външен или, когато е включен в продукта, вътрешен екран.
9)
„Работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ECC) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за слот, по-голям от x4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) слот(ове) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече слота PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
осигурява мултипроцесорна поддръжка за два или повече централни процесора (трябва да поддържа физически отделни процесорни пакети/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор).
10)
„Мобилна работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Мобилните работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето мобилни работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Мобилната работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB.
11)
„Малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции, като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се предлага на пазара с дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1.
12)
„Блейд система и компоненти“ означава система, която се състои от корпус („блейд шаси“), в която се поставят различни видове блейд запаметяващи устройства и сървъри. Корпусът осигурява общи ресурси, от които зависят сървърите и запаметяващите устройства. Блейд системи са проектирани като модулно решение, чрез което се съчетават няколко компютърни сървъра или запаметяващи устройства в един корпус, и са предназначени за техници, които да могат лесно да добавят или заменят блейдовете (напр. блейд сървъри) на място („hot-swap“ - замяна без изключване).
13)
„Сървърно устройство“ означава компютърен сървър, доставен заедно с предварително инсталирани операционна система и приложен софтуер, който се използва за извършване на специализирана функция или набор от тясно свързани функции. Сървърното устройство предоставя услуги в една или повече мрежи и обикновено се управлява през интернет или чрез интерфейс за набиране на команди. Хардуерните и софтуерните конфигурации на сървърното устройство се индивидуализират от продавача, за да изпълняват специфична задача, включително мрежова или свързана със запаметяване, и не са предназначени да изпълняват предоставен от потребителите софтуер.
14)
„Многовъзлов сървър“ означава система, съставена от корпус, в който са поставени два или повече независими компютърни сървъра (или възли), като те споделят едно или повече захранващи устройства. Комбинираната мощност за всички възли се разпределя посредством споделеното(ите) захранващо(и) устройство(а). Многовъзловият сървър е проектиран и конструиран като един корпус и не е проектиран така, че да може да бъде модифициран, без да се изключва.
15)
„Двувъзлов сървър“ означава обикновена конфигурация на многовъзлов сървър, която се състои от два сървърни възела.
16)
„Компютърен сървър с повече от четири процесорни гнезда“ означава компютърен сървър, който съдържа повече от четири интерфейса, проектирани за монтирането на процесор.
17)
„Конзола за видеоигра“ означава захранвано от електрическата мрежа автономно устройство, което е проектирано да се използва за видеоигри като основна функция. Конзолата за видеоигри обикновено е проектирана да извежда на външен екран, използван като основен екран за видеоигри. Конзолите за видеоигри обикновено съдържат централен процесор, системна памет и графичен(и) процесор(и) и могат да включват твърди дискове или други възможности за вътрешно запаметяване, както и оптични устройства. Конзолите за видеоигри обикновено използват ръчни устройства за управление или други интерактивни устройства за управление като основно входно устройство, а не външна клавиатура или мишка. Конзолите за видеоигри обикновено не включват конвенционални персонални компютърни операционни системи, а вместо това се използват специално проектирани за конзолата операционни системи. Преносимите игрови устройства с вграден екран като основен екран за видеоигри и които предимно се захранват чрез вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник, а не чрез директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение, се смятат за вид конзоли за видеоигра.
18)
„Док-станция“ означава отделен продукт, проектиран да се свързва с компютър, за да изпълнява функции, като разширяване на свързаността или централизиране на връзките с периферните устройства. Док-станциите могат също така да улеснят зареждането на вътрешните акумулаторни батерии в свързания компютър.
19)
„Централен процесор“ означава компонент в компютър, който контролира интерпретацията и изпълнението на инструкциите. Централните процесори могат да съдържат един или повече физически процесора, известни като „изпълнителни ядра“. Изпълнително ядро означава процесор, който присъства физически. Допълнителни „виртуални“ или „логически“ процесори, получени от едно или повече изпълнителни ядра, не са физически ядра. Повече от едно изпълнително ядро може да се съдържа в процесорен пакет, който заема едно физическо процесорно гнездо. Общият брой изпълнителни ядра в процесора представлява сбора от изпълнителните ядра, предоставен от устройствата, свързани към всички физически процесорни гнезда.
20)
„Дискретна графична карта“ (dGfx) означава отделен вътрешен компонент, съдържащ един или повече графични процесори с контролерен интерфейс за локална памет и локална графична памет и който попада в една от следните категории:
а)
G1 (FB_BW ≤ 16);
б)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
в)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
г)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
д)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
е)
G6 (FB_BW 128 (с големина на кадровия буфер 192 бита);
ж)
G7 (FB_BW 128 (с големина на кадровия буфер ≥ 192 бита).
„Пропускателна способност на кадровия буфер“ (FB _BW) означава количеството данни, които се обработват в секунда от всички графични процесори върху dGfx, и се изчислява по следната формула:
където:
а)
пропускателната способност на кадровия буфер е изразена в гигабайтове/секунда (GB/s);
б)
скоростта на данните е ефективната честота на данните в паметта в MHz;
в)
ширината на данните е големината на кадровия буфер (FB), изразена в битове;
г)
„8“ превръща резултата в байтове;
д)
разделянето на 1 000 превръща мегабайтовете в гигабайтове.
21)
„Вътрешно запаметяващо устройство“ означава компонент вътре в компютъра, който осигурява запаметяването на данни.
22)
„Вид на продукта“ означава настолен компютър, интегриран настолен компютър, преносим компютър, опростен настолен терминал, работна станция, мобилна работна станция, малък сървър, компютърен сървър, блейд система и компоненти, многовъзлов сървър, сървърно устройство, конзола за видеоигра, док-станция, вътрешно захранващо устройство или външно захранващо устройство.
23)
„Спящ режим на екрана“ означава режим на консумация на мощност, в който екранът влиза след получаване на сигнал от свързано към него устройство или вътрешно въздействие (като таймер или датчик за присъствие). Продуктът може да влезе в този режим и по причина на сигнал, подаден от потребителя. При получаване на сигнал от свързано към него устройство, мрежа, дистанционно управление и/или вътрешно въздействие продуктът трябва да се активира. Докато продуктът е в този режим, той не извежда видима картина, с изключение евентуално на ориентирани към потребителя или защитни функции, като например информация за продукта или визуализиране на състоянието, или също така функции, зависими от датчици.
За целите на приложенията в приложение I са дадени допълнителни определения.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране на компютри и компютърни сървъри са определени в приложение II.
Съответствието на компютрите и компютърните сървъри с приложимите изисквания за екопроектиране се определя съгласно методите, посочени в приложение III.
Член 4
Изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008
Точка 2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1275/2008 се заменя със следното:
„2.
Оборудване за информационни технологии, предназначено най-вече за използване в жилищна среда, с изключение на настолни компютри, интегрирани настолни компютри и преносими компютри, определени в Регламент (ЕС) № 617/2013 (6).
Член 5
Прилагане на Регламент (ЕО) № 278/2009
Член 2, параграф 1, буква ж) от Регламент (ЕО) № 278/2009 се заменя със следното:
„ж)
предназначено е да бъде използвано с електрическо и електронно битово и офис оборудване, както е посочено в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1275/2008, или с компютри, определени в Регламент (ЕС) № 617/2013 (7).
Член 6
Оценка на съответствието
Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към споменатата директива, или системата за управление, оценяваща съответствието, предвидена в приложение V към същата директива.
Член 7
Надзор на пазара и процедура за проверка
Надзорът на пазара се извършва в съответствие с правилата, посочени в Директива 2009/125/ЕО.
Проверката на компютрите и компютърните сървъри за спазване на приложимите изисквания за екопроектиране се извършва в съответствие с процедурата за проверка, определена в точка 2 от приложение III към настоящия регламент.
Член 8
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с наличните на пазара продукти и технологии с най-добри показатели към момента на влизане в сила на настоящия регламент са определени в приложение IV.
Член 9
Преглед
С оглед на техническия напредък Комисията следва да преразгледа настоящия регламент и да представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране не по-късно от три години и половина след влизането му в сила.
С оглед на бързото технологично развитие това преразглеждане следва да отчита развитието на програмата „Energy Star“ и възможностите за укрепване на изискванията за екопроектиране, за да се намалят значително или да се премахнат енергийните допуски, в частност за отделните графични карти (dGfx), да се актуализират определенията/обхватът, както и потенциалът за решаване на проблема с консумацията на енергия от вградени екрани.
Освен това при преразглеждането трябва да се обърне специално внимание на различните фази на жизнения цикъл, възможността за установяване и прилагане на изисквания за екопроектиране по отношение на други значими екологични аспекти, като например шум, ефективност при използването на материали, включително изисквания за дълготрайност, разкомплектоване, рециклиране, стандартизирани интерфейси за устройствата за презареждане, както и изисквания за информация относно съдържанието на определени критични суровини и минималния брой цикли на зареждане и въпросите на подмяната на акумулаторните батерии.
Член 10
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точки 3 и 6.1 от приложение II се прилагат от датата на влизане в сила на регламента.
Точки 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 и 7.3 от приложение II се прилагат от 1 юли 2014 г.
Точки 1.2 и 1.4 от приложение II се прилагат от 1 януари 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
A BIZOTTSÁG 617/2013/EU RENDELETE
(2013. június 26.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a számítógépek és a kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a 2009/125/EK irányelv 18. cikkében említett konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikkben meghatározott kritériumoknak megfelelően, a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni az irodai berendezésekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a számítógépek műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. Uniós és harmadik országbeli érintetteket és érdekelt feleket is bevont a vizsgálatokba, amelyek eredményei nyilvánosan hozzáférhetők.
(4)
Az előkészítő vizsgálatok becslései alapján a számítógépek villamosenergia-fogyasztásában a 2011 és 2020 közötti időszakban költséghatékony módon potenciálisan mintegy 93 TWh mértékű javulás érhető el, ami 43 millió tonna elkerült szén-dioxid-kibocsátásnak felel meg, 2020-ban pedig a megtakarítás 12,5 és 16,3 TWh között lehet, amivel 5,0-6,5 millió tonna szén-dioxid-kibocsátásától mentesülhetünk. Ebből következően a számítógépek olyan termékcsoportot alkotnak, amelynek környezettudatos tervezésére vonatkozóan érdemes követelményeket meghatározni.
(5)
Minthogy az asztali vékonykliensek, a munkaállomások, a kis hálózatot kiszolgáló szerverek és az egyéb kiszolgáló számítógépek által potenciálisan megtakarítható villamos energia mennyisége javarészt belső tápegységeik hatékonyságának függvénye, és mivel az említett termékek, valamint az integrált és az önálló asztali számítógépek belső tápegységeire hasonló műszaki előírások vonatkoznak, e rendeletnek a belső tápegységek hatékonyságával kapcsolatos rendelkezéseit az előbbi termékekre szintén indokolt alkalmazni. Az asztali vékonykliensek, a mobil és az egyéb munkaállomások, a kis hálózatot kiszolgáló szerverek és a kiszolgáló számítógépek környezeti hatását érintő egyéb aspektusokat ugyanakkor a 2009/125/EK irányelv végrehajtása keretében egy, ezekkel a termékekkel célzottabban foglalkozó intézkedésben lehetne kezelni.
(6)
A kijelzők eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, e rendelet hatálya alól ezért indokolt őket kizárni. Figyelembe véve azonban, hogy a környezetre jelentős hatást gyakorolnak és jelentős javítási potenciállal bírnak, ajánlatos külön foglalkozni velük egy, a 2009/125/EK irányelvet, illetve az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2) végrehajtó külön intézkedésben.
(7)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények nem gyakorolhatnak jelentős mértékű negatív hatást a termékek funkcionalitására vagy a fogyasztókra, különösen a termékek megfizethetőségét, az életciklusra vetített költségeket és az ágazat versenyképességét illetően. Az sem engedhető meg, hogy a követelmények egy adott fejlesztő technológiájához kössék a gyártókat, adminisztratív többletterhet jelentsenek, vagy káros hatással legyenek az egészségre, a biztonságra és a környezetre.
(8)
A számítógépek energiahatékonyságát olyan meglévő, költséghatékony, nem gyártófüggő műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e termékek beszerzési és üzemeltetési költségeinek együttes összegét.
(9)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan célszerű bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet szerinti újratervezésére. Ezt az időt úgy helyénvaló megállapítani, hogy elkerülhetőek legyenek a számítógépek kínálatára gyakorolt kedvezőtlen hatások; indokolt továbbá tekintettel lenni a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései időben teljesüljenek.
(10)
A rendelet felülvizsgálatára várhatóan legkésőbb három és fél évvel hatálybalépését követően sor fog kerülni.
(11)
A számítógépek energiahatékonyságát olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell meghatározni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott módszertanhoz, illetve adott esetben az európai szabványosításra vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel (3) összhangban megállapított harmonizált szabványokhoz.
(12)
Az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés területén megállapított követelmények nem alkalmasak teljes mértékben a számítógépek szabályozására, ezért a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. december 17-i 1275/2008/EK bizottsági rendelet (4) követelményeit nem helyénvaló a számítógépekre alkalmazni. Ebben a rendeletben következésképpen indokolt konkrét követelményeket meghatározni a számítógépek energiagazdálkodására, valamint alvó üzemmódbeli, kikapcsolt üzemmódbeli és a legalacsonyabb energiafelvételű állapotbeli energiaszükségletére vonatkozóan, és ennek megfelelően módosítani az 1275/2008/EK rendeletet.
(13)
Mindamellett, hogy a számítógépek kikerülnek az 1275/2008/EK rendelet hatálya alól, a számítógépekkel együtt forgalomba hozott külső tápegységekre a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyságára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. április 6-i 278/2009/EK bizottsági rendeletnek (5) alkalmazandónak kell maradnia.
(14)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(15)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos, az e rendeletben megállapított követelményekkel összefüggő információkat megadjanak.
(16)
A tisztességes verseny, a megcélzott potenciális energiamegtakarítás elérése és a termékek energiahatékonyságáról a fogyasztók számára nyújtandó tájékoztatás pontossága érdekében e rendeletben világossá kell tenni, hogy a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok számára az egyes energiával kapcsolatos termékek modelljein az e rendeletben rögzített követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából végzett kísérleti vizsgálatokhoz előírt tűrések nem adhatnak okot a szállítók számára arra, hogy a modell működési jellemzőit kedvezőbb színben tüntessék fel, mint amit a termék műszaki dokumentációjában megjelölt mérések és számítások indokolnak.
(17)
Ebben a rendeletben indokolt referenciaértékeket megállapítani azokra a jelenleg beszerezhető termékekre vonatkozóan, amelyek energiafelhasználási hatásfoka nagy. Ezáltal biztosítható, hogy a releváns információk széles körben - különösen a kis- és középvállalkozások számára - rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, ami az érintett termékkörben elő fogja segíteni az energiafogyasztást mérséklő legjobb műszaki megoldások alkalmazását és az energiafogyasztást csökkentő, még nagyobb hatásfokú termékek kifejlesztését.
(18)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a számítógépek és kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket állapítja meg.
(2) Rendelkezéseit a közvetlenül a hálózati váltakozó áramról külső vagy belső tápegységen keresztül vagy ilyen tápegység közbeiktatása nélkül táplálható, alábbi termékekre kell alkalmazni:
a)
asztali számítógépek;
b)
integrált asztali számítógépek;
c)
notebook számítógépek (köztük a táblagéppé alakítható, illetve hibrid notebookok, a táblagépek, a mobil vékonykliensek);
d)
asztali vékonykliensek;
e)
munkaállomások;
f)
mobil munkaállomások;
g)
kis hálózatot kiszolgáló szerverek;
h)
kiszolgáló számítógépek.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki az alábbi termékcsoportokra:
a)
blade rendszer és elemei;
b)
kiszolgáló készülékek;
c)
több csomópontos kiszolgálók;
d)
négynél több processzorfoglalattal rendelkező kiszolgáló számítógépek;
e)
játékkonzolok;
f)
dokkolóegységek.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„számítógép”: logikai műveletek végrehajtására és adatok feldolgozására szolgáló eszköz, amely beviteli eszközök működtetésére és információk kijelzőn való megjelenítésére alkalmas, és a műveletek végrehajtásához általában központi feldolgozóegységgel (CPU) rendelkezik. CPU hiányában az eszköz kliensátjáróként működik: a központi feldolgozóegység szerepét ilyenkor egy csatlakoztatott kiszolgáló számítógép tölti be;
2.
„kiszolgáló számítógép”: klienseszközök, például asztali számítógépek, notebook számítógépek, asztali vékonykliensek, IP-telefonok vagy más kiszolgáló számítógépek számára szolgáltatásokat biztosító és a hálózati erőforrásokat kezelő számítástechnikai termék. Kiszolgáló számítógépek alkalmazására általában adatközpontokban és irodai/vállalati környezetben van szükség. A kiszolgáló számítógép elsősorban hálózati kapcsolaton keresztül érhető el, nem pedig beviteli eszközök, például billentyűzet vagy egér közvetlen használatával.
A kiszolgáló számítógép jellemzői:
a)
kiszolgáló számítógépek operációs rendszereinek és/vagy hipervizoroknak a támogatására lett kialakítva, rendeltetése a felhasználó által telepített vállalati alkalmazások futtatása;
b)
támogatja a hibajavító kódok (ECC) és/vagy a pufferelt memória (ideértve mind a pufferelt kétsoros memóriamodulokat [DIMM], mind a pufferelt alaplapi konfigurációkat [BOB-konfigurációk]) használatát;
c)
egy vagy több AC/DC tápegységgel kerül forgalomba;
d)
az összes processzor hozzáfér a megosztott rendszermemóriához és egymástól függetlenül látható az egyedüli operációs rendszer vagy a hipervizor számára;
3.
„külső tápegység”: az alábbiakkal jellemezhető eszköz:
a)
a hálózati áramforrásból származó váltakozó áram kisebb feszültségű egyenárammá vagy váltakozó árammá történő átalakítására szolgál;
b)
egy időpillanatban csak egyféle egyenáramú vagy váltakozó áramú kimenő feszültséget képes előállítani;
c)
az elsődleges terhelést alkotó, különálló eszköz tápellátását végzi;
d)
az elsődleges terhelést alkotó eszköztől külön készülékházban, fizikailag elkülönülve helyezkedik el;
e)
eltávolítható vagy beépített elektromos csatlakozón/aljzaton, kábelen, vezetéken vagy egyéb huzalon keresztül csatlakozik az elsődleges terhelést alkotó eszközhöz; valamint
f)
névleges kimenő teljesítménye nem haladja meg a 250 wattot;
4.
„belső tápegység”: a hálózati váltakozó áramú feszültséget a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép árammal való ellátása céljából egyenáramú feszültséggé átalakító egység, az alábbi jellemzőkkel:
a)
a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép készülékházán belül található, de elkülönül a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép alaplapjától;
b)
a tápegység és a hálózati áramforrás közötti közbülső áramkör nélkül, egyetlen kábellel, közvetlenül csatlakozik az elektromos hálózathoz; valamint
c)
a tápegységet a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép alkatrészeivel összekötő tápcsatlakozók - az integrált asztali számítógépekben található számítógépes kijelzőkhöz vezető egyenáramú csatlakozás kivételével - a számítógépházon belül helyezkednek el.
Nem tekintendők belső tápegységnek azok a belső egyenáram/egyenáram átalakítók, amelyek a külső tápegységből származó egyetlen egyenáramú feszültséget a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép számára többféle feszültséggé alakítják át;
5.
„asztali számítógép”: állandó helyre szánt fő egységgel rendelkező számítógép, amely kialakításából adódóan nem hordozható; külső számítógépes kijelzővel, illetve külső perifériákkal (például billentyűzettel és egérrel) együtt használható.
E rendelet alkalmazásában az asztali számítógépek az alábbi kategóriákba tartoznak:
a)
„A kategória”: azok az asztali számítógépek, amelyekre nem érvényes a B, a C, vagy a D kategória fogalommeghatározása;
b)
„B kategória”: az alábbiakkal rendelkező asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül két fizikai mag; és
(ii)
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória;
c)
„C kategória”: az alábbiakkal rendelkező asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül három vagy több fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
különálló grafikus kártya (dGfx);
d)
„D kategória”: az alábbiakkal rendelkező asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül legalább négy fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább négy gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártya (dGfx);
6.
„integrált asztali számítógép”: olyan rendszer, amelyben a számítógép és a számítógépes kijelző egyetlen egységet alkot, és amely a váltakozó áramot egyetlen kábelen keresztül kapja. Az integrált asztali számítógépeknek két formája létezik: 1. olyan termék, amelyben a számítógépes kijelző és a számítógép fizikailag egyetlen egységet alkot; 2. olyan termék, amelyben a kijelző elkülönül ugyan a számítógéptől, de egyenáramú tápkábellel (DC) csatlakozik a fő vázhoz. Az integrált asztali számítógép állandó helyre szánt, nem hordozható eszköz. Elsősorban nem audiovizuális jelek megjelenítésére és fogadására tervezték őket.
E rendelet alkalmazásában az integrált asztali számítógépek az alábbi kategóriákba tartoznak:
a)
„A kategória”: azok az integrált asztali számítógépek, amelyekre nem érvényes a B, a C, vagy a D kategória fogalommeghatározása;
b)
„B kategória”: az alábbiakkal rendelkező integrált asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül két fizikai mag; és
(ii)
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória;
c)
„C kategória”: az alábbiakkal rendelkező integrált asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül három vagy több fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
egy különálló grafikus kártya (dGfx);
d)
„D kategória”: az alábbiakkal rendelkező integrált asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül legalább négy fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább négy gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártya (dGfx);
7.
„notebook számítógép”: kifejezetten a hordozhatóságot szem előtt tartva készült olyan számítógép, amely közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de enélkül is huzamosabb ideig működtethető. A notebook számítógépek legalább 22,86 cm (9 hüvelyk) látható képátlójú, beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak.
A notebook számítógépek termékcsoportjába tartoznak az alábbi altípusok is:
a)
„táblagéppé alakítható, illetve hibrid notebook”: a notebook számítógépek azon típusa, amely érintőképernyőt és billentyűzetet egyaránt magában foglal;
b)
„táblagép”: a notebook számítógépek azon típusa, amely érintőképernyővel vezérelhető, és hozzá rögzített fizikai billentyűzetet egyáltalán nem tartalmaz;
c)
„mobil vékonykliens”: a notebook számítógépek azon típusa, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel.
E rendelet alkalmazásában a notebook számítógépek az alábbi kategóriákba tartoznak:
a)
„A kategória”: azok a notebook számítógépek, amelyekre nem érvényes a B vagy a C kategória fogalommeghatározása;
b)
„B kategória”: legalább egy különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkező notebook számítógépek;
c)
„C kategória”: legalább az alábbi jellemzők egyikével rendelkező notebook számítógépek:
a)
a CPU-n belül legalább két fizikai mag;
b)
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória; és
c)
G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártya (dGfx).
Azok a termékek, amelyeknek energiaszükséglete tétlen állapotban kisebb 6 W-nál, e rendelet alkalmazásában nem minősülnek notebook számítógépnek, még ha egyébként a fogalommeghatározás alapján e kategóriába lennének is sorolhatók;
8.
„asztali vékonykliens”: olyan számítógép, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel. Az asztali vékonykliens fő egysége állandó helyen (például asztalon) történő működésre van szánva, és nem hordozható. Az asztali vékonykliens képes vagy külső, vagy - ha ilyennel fel van szerelve - belső kijelzőn megjeleníteni az adatokat;
9.
„munkaállomás”: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra használt számítógép, az alábbi jellemzőkkel:
a)
a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 15 000 óra;
b)
hibajavító kóddal (ECC) és/vagy pufferelt memóriával rendelkezik;
c)
az alábbi öt megállapítás közül hárommal jellemezhető:
1.
a nagy teljesítményű grafikus rendszerekhez kiegészítő tápellátással rendelkezik (például 6 tűs, 12 voltos PCI-E kiegészítő tápellátás);
2.
a grafikus bővítőhely(ek)en és/vagy PCI-X támogatáson felül biztosított alaplapi PCI-E bővítőhelyek száma legalább 4;
3.
nem támogatja az egységes memóriaelérés (UMA) alapú grafikát;
4.
legalább öt PCI, PCI-E vagy PCI-X bővítőhellyel rendelkezik;
5.
két vagy több CPU többprocesszoros támogatására képes (támogatja a fizikailag elkülönülő CPU-csomagokat/foglalatokat támogat, tehát egyetlen többmagos CPU támogatása nem elegendő);
10.
„mobil munkaállomás”: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra, de nem játékra használt számítógép, amely kifejezetten a hordozhatóság kívánalmát szem előtt tartva készült és közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de e nélkül is huzamosabb ideig működtethető. A mobil munkaállomások beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak. Legtöbbjük külső tápegységet használ, beépített billentyűzettel és pozicionáló eszközzel rendelkezik.
A mobil munkaállomás jellemzői:
a)
a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 13 000 óra;
b)
legalább egy G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkezik;
c)
legalább három belső tároló beépítését támogatja;
d)
támogatja a legalább 32 GB-os rendszermemória használatát;
11.
„kis hálózatot kiszolgáló szerver”: jellemzően asztali számítógép formájú, asztali számítógép alkotóegységeit használó, de elsődlegesen más számítógépek háttértároló gazdagépének szánt számítógép, amely többek között hálózati infrastruktúra-szolgáltatásokat nyújt, például adat- és médiatartalmak számára tárhelyet biztosít, és az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:
a)
álló, torony vagy az asztali számítógépekéhez hasonló más kialakítású, és minden adatfeldolgozási, tárolási és hálózati csatolási műveletet egyetlen készülékházon belül végez;
b)
a hét minden napján, a nap 24 órájában folyamatosan történő működésre van tervezve;
c)
elsősorban arra van szánva, hogy többfelhasználós környezetben, hálózatba kapcsolt kliensegységeken keresztül több felhasználót egyidejűleg kiszolgálva üzemeljen;
d)
amennyiben operációs rendszerrel telepítve kerül forgalomba, ez az operációs rendszer otthoni vagy alsó kategóriás kiszolgálóalkalmazásokhoz van tervezve;
e)
kizárólag G1 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) kerül forgalomba;
12.
„blade rendszer és elemei”: ún. blade vázon belüli, különböző típusú blade tároló és kiszolgáló alegységekből felépülő rendszer. A vázon belüli erőforrások a kiszolgálók és a tárolóegységek között megosztottak. A blade rendszerek jellegükből adódóan változtatható kapacitású megoldást jelentenek több kiszolgáló számítógép vagy tárolóegység egyetlen készülékházban való összeállítására, s így a technikusok könnyen, menet közben bővíthetik vagy cserélhetik a rendszerelemeket (például blade kiszolgálókat);
13.
„kiszolgáló készülék”: előre telepített operációs rendszerrel és egy meghatározott funkció vagy egymással szorosan összefüggő funkciók végrehajtását szolgáló alkalmazással szállított kiszolgáló számítógép. A kiszolgáló készülék egy vagy akár több hálózaton keresztül nyújt szolgáltatásokat, vezérlése jellemzően webes vagy parancssori felületről történik. A kiszolgáló készülék hardver- és szoftverbeállításait a beszállító az adott rendeltetésnek (például hálózati művelet vagy tárolás) megfelelően testre szabja; a készülék nem a felhasználó által biztosított alkalmazások futtatására szolgál;
14.
„több csomópontos kiszolgáló”: a készülékházon belül két vagy több olyan önálló kiszolgáló számítógépet (vagy csomópontot) tartalmazó rendszer, amelyek egy vagy több közös tápegységről működnek. A csomópontok összesített energiaszükséglete megoszlik a közös tápegységek között. A több csomópontos kiszolgáló kialakításának megfelelően azonos készülékházban elhelyezett rendszerelemek menet közben nem cserélhetők;
15.
„két csomópontos kiszolgáló”: két kiszolgáló-csomópontból álló, szokványos több csomópontos kiszolgáló;
16.
„négynél több processzorfoglalattal rendelkező kiszolgáló számítógép”: több mint négy processzor beépítését lehetőé tevő kiszolgáló számítógép;
17.
„játékkonzol”: hálózati tápfeszültségről működő, önálló eszköz, amely elsődlegesen videojátékok játszásához készült. A játékkonzol általában egy külső kijelzőre mint a játékot megjelenítő fő eszközre továbbítja a videojeleket. A játékkonzolok jellemzően központi feldolgozóegységet (CPU), rendszermemóriát és grafikus feldolgozóegységet (GPU) foglalnak magukban, de esetenként merevlemezeket vagy más belső tárolókat és optikai meghajtókat is tartalmaznak. A bevitelhez elsődlegesen nem külső billentyűzetet vagy egeret igényelnek, hanem kézi vagy más interaktív játékvezérlőket. Nem hagyományos személyi számítógépes operációs rendszereket futtatnak, hanem konzolspecifikus operációs rendszereket. Az elsődleges játékfelületként beépített kijelzővel rendelkező kézi játékeszközök, illetve közvetlenül csatlakoztatott váltakozó áramú tápforrás helyett elsősorban integrált akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről üzemelő kézi játékeszközök a játékkonzolok altípusainak számítanak.
18.
„dokkolóegység”: különböző funkciók végrehajtása, így a csatlakoztatási lehetőségek bővítése vagy a perifériaeszközökhöz való kapcsolódás egységes kezelése céljából számítógéphez csatlakoztatható, különálló termék. A dokkolóegység emellett a csatlakoztatott számítógép belső akkumulátorának feltöltését is megkönnyítheti;
19.
„központi feldolgozóegység (CPU)”: a számítógép azon komponense, amely az utasítások értelmezését és végrehajtását vezérli. A CPU adott esetben egy vagy több fizikai processzort, azaz végrehajtó magot foglalhat magában. Végrehajtó mag alatt a rendszerben fizikailag jelen levő processzor értendő. A végrehajtó magból vagy magokból származtatott további virtuális vagy logikai processzorok nem tekinthetőek fizikai magnak. Egyetlen fizikai CPU-foglalatot elfoglaló processzorcsomagban több végrehajtó mag is lehet. A CPU végrehajtó magjainak összes száma a CPU összes fizikai foglalatához csatlakoztatott eszközök által adott végrehajtó magok összege;
20.
„különálló grafikus kártya (dGfx)”: egy vagy több grafikus feldolgozóegységből (GPU) álló, önálló belső komponens, amely helyi memóriavezérlő interfésszel és grafikus feldolgozásra kialakított helyi memóriával rendelkezik, és az alábbi kategóriák szerint osztályozható:
a)
G1 (FB_BW ≤ 16);
b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
f)
G6 (FB_BW 128 [keretpuffer adatszélessége 192-bit]);
g)
G7 (FB_BW 128 [keretpuffer adatszélessége ≥ 192-bit]);
„keretpuffer sávszélessége (FB _BW)”: a dGfx kártyán lévő összes GPU által másodpercenként feldolgozott adatmennyiség, amely az alábbi képlettel számítható ki:
ahol:
a)
a keretpuffer sávszélességének mértékegysége gigabyte per szekundum (GB/s);
b)
az adatátviteli sebesség a tényleges memóriaadat-frekvencia MHz-ben;
c)
adatszélesség: a memória-keretpuffer (FB) adatszélessége bitben (b) kifejezve;
d)
a 8-as byte-ra váltja az értéket;
e)
az 1 000-es osztó pedig a megabyte-ot gigabyte-ra váltja;
21.
„belső tároló”: a számítógép belső részegysége, amely az adatok nem felejtő tárolását biztosítja;
22.
„terméktípus”: asztali számítógép, integrált asztali számítógép, notebook számítógép, asztali vékonykliens, munkaállomás, mobil munkaállomás, kis hálózatot kiszolgáló szerver, kiszolgáló számítógép, blade rendszer és elemei, több csomópontos kiszolgáló, kiszolgáló készülék, játékkonzol, dokkolóegység, belső tápegység vagy külső tápegység;
23.
„a kijelző alvó üzemmódja”: egy, a készülékhez csatlakoztatott kijelző eszköz jelére vagy belső jelre (például időzítő vagy jelenlétérzékelő jelére) aktiválódó üzemmód. Ebbe az üzemmódba felhasználói bevitel hatására is válthat a kijelző eszköz. Csatlakoztatott eszköztől, a hálózatról, illetve távvezérlőtől érkező jel és/vagy belső trigger hatására ebből az üzemmódból a készüléknek aktív üzemmódba kell lépnie. Ebben az üzemmódban nem látható kép a képernyőn, hacsak nem felhasználói vagy védelmi funkciókról, például termékadat vagy -állapot jelzéséről, illetve érzékelőalapú funkciókról van szó.
Az I. melléklet további fogalommeghatározásokat tartalmaz, amelyek a mellékletekben alkalmazandók.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
A számítógépek és a kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket a II. melléklet rögzíti.
A számítógépek és a kiszolgáló számítógépek tekintetében a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeknek való megfelelést a III. mellékletben meghatározott módszerekkel kell vizsgálni.
4. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„2.
Elsődlegesen magáncélú háztartási környezetben való használatra szánt információtechnológiai berendezések, kivéve a 617/2013/EU bizottsági rendeletben (6) meghatározott asztali számítógépeket, integrált asztali számítógépeket és notebook számítógépeket.
5. cikk
A 278/2009/EK rendelet alkalmazása
A 278/2009/EK rendelet 2. cikkének 1. g) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„g)
rendeltetésszerűen az 1275/2008/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekkel, vagy a 617/2013/EU bizottsági rendeletben (7) meghatározott számítógépekkel együtt kell használni.
6. cikk
A megfelelőség értékelése
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
7. cikk
Piacfelügyeleti célú ellenőrzések
A piacfelügyeleti célú vizsgálatokat a 2009/125/EK irányelvben meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni.
A számítógépek és a kiszolgáló számítógépek tekintetében a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos vonatkozó követelményeknek való megfelelést az e rendelet III. mellékletének 2. pontjában megállapított eljárással kell ellenőrizni.
8. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet elfogadásának időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező termékek és technológiák indikatív referenciaértékeit a IV. melléklet tartalmazza.
9. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság e rendeletet a műszaki fejlődés fényében legkésőbb a rendelet hatálybalépését követően három és fél évvel felülvizsgálja, és a felülvizsgálat eredményeiről pedig ugyaneddig az időpontig tájékoztatja a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórumot.
Figyelembe véve a technika rohamos fejlődését, a felülvizsgálat során tekintetbe kell venni az Energy Star programban időközben bekövetkező változásokat és a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények szigorítására, valamint - különösen a különálló grafikus kártyák (dGfx) vonatkozásában - az energiafogyasztási engedmények jelentős mértékű csökkentésére vagy megszüntetésére kínálkozó lehetőségeket, illetve mérlegelni fogja, hogy szükség van-e a rendelet fogalommeghatározásainak/tárgyi hatályának aktualizálására, illetve a beépített kijelzők energiafogyasztásának esetleges szabályozására.
Ezen túlmenően a felülvizsgálat során különös figyelmet kell fordítani a különböző életciklusszakaszokra, meg kell vizsgálni, hogy más jelentős környezetvédelmi jellemzőkre (például a zaj, az anyagfelhasználás hatékonysága), és különösen a tartósságra, a szétszerelhetőségre, az újrafeldolgozhatóságra, illetőleg a töltőcsatlakozások szabványosítására vonatkozóan helyénvaló-e a környezettudatos tervezés területén követelményeket megállapítani és alkalmazni, továbbá át kell tekinteni a bizonyos kritikus fontosságú nyersanyagok jelenlétével, a terhelési ciklusok minimális számával és az akkumulátorcserével összefüggő tájékoztatási követelményeket.
10. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A II. melléklet 3. és 6.1. pontja a rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.
A II. melléklet 1.1., 1.3., 2., 4., 5.1., 5.2., 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4., 6.2.5., 6.2.6., 7.1., 7.2. és 7.3. pontja 2014. július 1-jétől alkalmazandó.
A II. melléklet 1.2. és 1.4. pontja 2016. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. június 26-án.