ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 529/2014 НА КОМИСИЯТА
от 12 март 2014 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета с регулаторни технически стандарти за оценяване на степента на същественост на разширяването на обхвата и изменянето на вътрешнорейтинговия подход и на усъвършенствания подход за измерване
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (1), и по-специално член 143, параграф 5, трета алинея и член 312, параграф 4, трета алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 143, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, в приложния обхват на дадена рейтингова система попадат съответните видове експозиции, които могат да бъдат оценени от такава система.
(2)
В Регламент (ЕС) № 575/2013 се разграничават предвидените във вътрешнорейтинговия подход (ВРП) или в усъвършенствания подход за измерване (УПИ) съществени разширения на обхвата или изменения - които подлежат на одобрение, от останалите промени, за които се известява. За втория случай в Регламент (ЕС) № 575/2013 не е предвиден срок - т.е. дали за тях следва да се извести преди или след прилагането им. Може да се сметне, че за разширения на обхвата или изменения от второстепенно значение не е необходимо предварително известяване на компетентните органи. Освен това за институциите би било по-рационално и по-необременително да събират такива промени от второстепенно значение и да известяват периодично за тях компетентните органи. Всъщност подобен подход вече е надзорна практика в няколко държави членки. Следователно разширенията на обхвата и измененията, за които се изисква известяване, следва да бъдат допълнително разделени на такива, които трябва да бъдат съобщени преди да бъдат приложени, и други, които трябва да бъдат съобщени едва след прилагането им. Това допълнително ще позволи на компетентните органи да насочат ежедневното си внимание върху тези разширения на обхвата и изменения, които биха могли съществено да променят капиталовите изисквания или показателите на моделите или рейтинговите системи. То ще гарантира също така, че институциите разграничават разширенията на обхвата и измененията с първостепенно значение от тези с второстепенно значение въз основа на рисково-ориентиран надзорен подход. Такова разграничение между разширения на обхвата и изменения, за които се изисква известяване преди да бъдат приложени, и други, които трябва да бъдат съобщени едва след прилагането им, е уместно, тъй като известието преди прилагане ще позволи на компетентните органи да анализират дали настоящият регламент се прилага правилно. Така ще се намали и свързаното с надзора бреме за институциите.
(3)
Степента на същественост на разширенията на обхвата и измененията на моделите обикновено зависи от вида и категорията, за които такива промени се планират (което следва да бъде отразено в качествените критерии), както и от способността им да променят капиталовите изисквания или когато е приложимо - размера на рисково претеглените експозиции (което следва да бъдат отразено в количествените критерии). Следователно количествените критерии за анализ на степента на същественост на разширенията на обхвата или измененията следва да бъдат под формата на прагове, основани на процентната промяна на капиталовите изисквания или когато е приложимо - на размера на рисково претеглените експозиции преди и след изменението.
(4)
Докато при разширенията на обхвата и измененията в УПИ количественият праг следва за улеснение да се изчислява въз основа на капиталовите изисквания, за промените във ВРП той следва да се изчислява въз основа на размера на рисково претеглените експозиции, с цел да се избегне прекомерно въздействие от разликите в размера на направените корекции на кредитната оценка, които оказват влияние върху капиталовите изисквания, но не и върху размера на рисково претеглените експозиции. Нещо повече, при определянето на количествените прагове следва да се отчете цялостното въздействие на разширенията на обхвата или измененията върху изискуемия капитал въз основа както на вътрешните, така и на стандартизираните подходи, за да се види доколко са използвани вътрешните подходи при определянето на общите капиталови изисквания или на размера на рисково претеглените експозиции. Това се отнася за всички прагове при двата подхода, с изключение на втория праг в член 4, параграф 1, буква в), подточка ii) за ВРП и прага на предварително известяване за същия подход, които са замислени с оглед въздействието на промените върху размерите на рисково претеглените експозиции, попадащи в приложния обхват на даден модел. Както за ВРП, така и за УПИ изчисленията за измерване на въздействието на дадено разширение на обхвата или изменение следва да се правят към един и същ момент, тъй като съвкупността от експозиции (при ВРП) и профилът на риска (при УПИ) са сравнително стабилни във времето.
(5)
В съответствие с предвидения в член 101 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2) текущ преглед на разрешенията в сила за използване на вътрешни подходи компетентните органи могат по всяко време да предприемат целесъобразни надзорни мерки по отношение на разширяванията на обхвата или измененията на модела, за които са били известени. Това от една страна гарантира съблюдаването на изискванията в част трета, дял II, глава 3, раздел 6, част трета, дял III, глава 4 или част трета, дял IV, глава 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013. От друга страна е необходимо да се определят критерии за задействането на нови одобрения и уведомления за разширявания на обхвата или изменения на вътрешните подходи. Тези правила не следва да засягат подходите за преглед за надзорни цели на вътрешните модели или предвидените в член 20, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 575/2013 административни процедури.
(6)
Промените в постоянната частична употреба на вътрешните подходи или където е приложимо - в поетапното им въвеждане са обхванати от членове 148 и 150 (за ВРП) и член 314 (за УПИ) от Регламент (ЕС) № 575/2013. Поради това настоящият регламент не следва да обхваща тези промени.
(7)
Разрешението от компетентните органи се отнася за всички методи, процеси, контролни механизми, начини за събиране на данните и информационни системи на подходите, поради което настоящият регламент не следва да обхваща постоянното привеждане в съответствие на моделите към използваните за изчисленията набори от данни въз основа на одобрените методи, процеси, контролни механизми, начини за събиране на данните и информационни системи.
(8)
С цел компетентните органи да могат да преценят дали институциите прилагат правилно правилата за оценка на степента на същественост на разширенията на обхвата и измененията институциите следва да им представят подходяща документация. С цел да се намали свързаното с надзора бреме за институциите и да се повиши ефективността и ефикасността на процедурите на компетентните органи в това отношение, следва да бъдат създадени правила за определяне на изискванията във връзка с придружаващите документи на заявленията за одобрение или известяване на разширенията на обхвата и измененията.
(9)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на регулаторни технически стандарти, предадени на Комисията от Европейския банков орган.
(10)
Разпоредбите на настоящия регламент са тясно свързани, тъй като се отнасят до разширения на обхвата и/или изменения на УПИ и промени във ВРП във връзка с капиталовите изисквания за кредитен и операционен риск и тъй като съответните надзорни аспекти и процедури са подобни при тези два вида вътрешни подходи. С цел осигуряването на съгласуваност между тези разпоредби и за улесняване придобиването на цялостна представа и координирания достъп до тях от лицата, обхванати от тези задължения, е желателно те да влязат в сила едновременно, както и всички изискуеми от Регламент (ЕС) № 575/2013 регулаторни технически стандарти във връзка с разширяването на обхвата и изменянето на вътрешните модели за оценка на кредитния и операционния риск да бъдат включени в един единствен регламент. Предвид факта, че предметът на буква а) от член 312, параграф 4, първа алинея е различен, в настоящия регламент са взети предвид само букви б) и в).
(11)
Европейският банков орган проведе обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от създадената по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) Група на участниците от банковия сектор,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се определят редът и условията за оценяване степента на същественост на разширенията на обхвата и измененията на разрешените по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 вътрешнорейтингови подходи и усъвършенствани подходи за измерване, включително редът и условията за известяване на тези разширения на обхвата и изменения.
Член 2
Категории разширения на обхвата и изменения
1. Степента на същественост на промените, при вътрешнорейтинговия подход, в приложния обхват на дадена рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции, или на измененията на рейтинговата система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции (оттук нататък „промени във ВРП“), както и степента на същественост на разширяването на обхвата или изменянето на усъвършенствания подход за измерване (оттук нататък „разширения на обхвата и изменения на УПИ“), се класифицират в една от следните категории:
а)
съществени разширения на обхвата и изменения, за които съгласно член 143, параграф 3 и член 312, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 се изисква разрешение от компетентните органи;
б)
други разширения на обхвата и изменения, за които се изисква известяване на компетентните органи.
2. Посочените в параграф 1, буква б) разширения на обхвата и изменения допълнително се класифицират като:
а)
разширения на обхвата и изменения, за които се изисква известяване преди прилагането им;
б)
разширения на обхвата и изменения, за които се изисква известяване след прилагането им.
Член 3
Принципи на класифицирането на разширенията на обхвата и измененията
1. Промените във ВРП се класифицират съгласно настоящия член и членове 4 и 5.
Разширенията на обхвата и измененията в УПИ се класифицират съгласно настоящия член и членове 6 и 7.
2. Когато от институциите се изисква да изчислят количественото въздействие на всяко разширение на обхвата или изменение върху капиталовите изисквания или когато е приложимо - върху размера на рисково претеглените експозиции, те прилагат следната методика:
а)
за оценяването на количественото въздействие институциите използват най-актуалните налични данни;
б)
когато не е възможно да се оцени точно количественото въздействие, институциите го оценяват въз основа на представителна извадка или други надеждни статистически изводи;
в)
за промените, които нямат пряко количествено въздействие, не се изчислява количественото въздействие по член 4, параграф 1, буква в) (за ВРП) или член 6, параграф 1, буква в) (за УПИ).
3. Същественото разширение на обхвата или изменение не се разделя на няколко изменения или разширения на обхвата с по-ниска степен на същественост.
4. При съмнение институциите класифицират разширенията на обхвата и измененията в категорията с най-висока потенциална степен на същественост.
5. Когато компетентните органи предоставят разрешение за съществено разширяване на обхвата или изменяне, институциите изчисляват капиталовите изисквания въз основа на одобреното разширение на обхвата или изменение от датата, посочена в новото разрешение, с което се заменя предишното. При неспазване на посочената в разрешението дата за одобрено от компетентните органи разширяване на обхвата или изменение е необходимо ново разрешение от компетентните органи, което се прилага без ненужно забавяне.
6. Ако институцията се забави с одобреното от компетентния орган разширяване на обхвата или изменение, тя го уведомява и му представя план за своевременно прилагане на одобреното разширение на обхвата или изменение, който изпълнява в рамките на договорен с компетентния орган срок.
7. Ако разширение на обхвата или изменение е класифицирано в категория, която изисква предварителното известяване на компетентния орган, и ако след като е известила за такова разширение на обхвата или изменение институцията реши да не го прилага, тя незабавно уведомява за това компетентния орган.
Член 4
Съществени промени във ВРП
1. Промените във ВРП се смятат за съществени, ако удовлетворяват някое от следните условия:
а)
числят се към някоя от описаните в приложение I, част I, раздел 1 промени в приложния обхват на дадена рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции;
б)
числят се към някое от описаните в приложение I, част II, раздел 1 изменения на дадена рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции;
в)
водят до някое от следните:
i)
намаляване с 1,5 % на:
-
общия консолидиран размер на рисково претеглените експозиции на институция майка в ЕС за кредитен риск и за риск от разсейване; или
-
общия консолидиран размер на рисково претеглените експозиции на институция, която не е нито институция майка, нито дъщерно дружество, за кредитен риск и за риск от разсейване;
ii)
намаляване с 15 % или повече на размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции.
2. За целите на параграф 1, буква в), подточка i) от настоящия член и в съответствие с член 3, параграф 2 въздействието на промяната се оценява като отношение, което се изчислява по следния начин:
а)
числител: разликата - преди и след промяната на консолидирано равнище (при институция майка в ЕС) или на равнище институция (при институция, която не е нито институция майка, нито дъщерно дружество) - в размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции;
б)
знаменател: общият размер - преди промяната на консолидирано равнище (при институция майка в ЕС) или на равнище институция (при институция, която не е нито институция майка, нито дъщерно дружество) - на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и за риск от разсейване.
Изчисляването се прави към един и същ момент.
Определянето на въздействието върху размера на рисково претеглените експозиции се отнася само за въздействието на промяната във ВРП, като се приема, че експозициите не се променят.
3. За целите на параграф 1, буква в), подточка ii) от настоящия член и в съответствие с член 3, параграф 2 въздействието на промяната се оценява като отношение, което се изчислява по следния начин:
а)
числител: разликата - преди и след промяната - в размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции;
б)
знаменател: размерът - преди промяната - на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и за риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции.
Изчисляването се прави към един и същ момент.
Определянето на въздействието върху размера на рисково претеглените експозиции се отнася само за въздействието на промяната във ВРП, като се приема, че експозициите не се променят.
Член 5
Несъществени промени във ВРП
1. Промените във ВРП, които не са съществени, но за които по силата на член 143, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013 компетентните органи трябва да бъдат известени, се съобщават по следния начин:
а)
промените, които удовлетворяват някое от следните условия, се съобщават на компетентните органи най-малко два месеца преди прилагането им:
i)
промените, описани в приложение I, част I, раздел 2;
ii)
промените, описани в приложение I, част II, раздел 2;
iii)
промените, които водят до намаляване най-малко с 5 % на размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции;
б)
останалите промени се съобщават на компетентните органи след прилагането им и най-малко веднъж годишно.
2. За целите на параграф 1, буква а), подточка iii) от настоящия член и в съответствие с член 3, параграф 2 въздействието на промяната се оценява като отношение, което се изчислява по следния начин:
а)
числител: разликата - преди и след промяната - в размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции;
б)
знаменател: размерът - преди промяната - на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и за риск от разсейване, свързан с приложния обхват на вътрешната рейтингова система или на подхода на вътрешните модели, прилаган към капиталовите експозиции.
Изчисляването се прави към един и същ момент.
Определянето на въздействието върху размера на рисково претеглените експозиции се отнася само за въздействието на промяната във ВРП, като се приема, че експозициите не се променят.
Член 6
Съществени разширения на обхвата и изменения на УПИ
1. Разширенията на обхвата и измененията на УПИ се смятат за съществени, ако удовлетворяват някое от следните условия:
а)
числят се към някое от описаните в приложение II, част I, раздел 1 разширения на обхвата;
б)
числят се към някое от описаните в приложение II, част II, раздел 1 изменения;
в)
водят до някое от следните:
i)
намаляване най-малко с 10 % на:
-
общите капиталови изисквания за операционен риск - на консолидирано равнище на институция майка в ЕС; или
-
общите капиталови изисквания за операционен риск - на институция, която не е нито институция майка, нито дъщерно дружество;
ii)
намаляване най-малко с 10 % на:
-
общите капиталови изисквания за операционен риск - на консолидирано равнище на институция майка извън ЕС; или
-
общите капиталови изисквания за операционен риск на дъщерно дружество, чиято институция майка не е получила разрешение за използването на УПИ.
2. За целите на параграф 1, буква в), подточка i) от настоящия член и в съответствие с член 3, параграф 2 въздействието на дадено разширяване на обхвата или изменение се оценява като отношение, което се изчислява по следния начин:
а)
числител: разликата - преди и след разширяването на обхвата или изменението на консолидирано равнище (при институция майка в ЕС) или на равнище институция (при институция, която не е нито институция майка, нито дъщерно дружество) - в размера на капиталовите изисквания за операционен риск, свързан с приложния обхват на УПИ;
б)
знаменател: общият размер - преди разширяването на обхвата или изменението на консолидирано равнище (при институция майка в ЕС) или на равнище институция (при институция, която не е нито институция майка, нито дъщерно дружество) - на капиталовите изисквания за операционен риск.
Изчисляването се прави към един и същ момент.
Определянето на въздействието върху размера на капиталовите изисквания се отнася само за въздействието на разширението на обхвата и изменението на УПИ, като се приема, че профилът на операционния риск не се променя.
3. За целите на параграф 1, буква в), подточка ii) от настоящия член и в съответствие с член 3, параграф 2 въздействието на дадено разширение на обхвата или изменение се оценява като отношение, което се изчислява по следния начин:
а)
числител: разликата в размера на капиталовите изисквания за операционен риск, свързан с приложното поле на модела, преди и след разширението на обхвата или изменението - на консолидирано равнище (при институция майка извън ЕС) или на равнище дъщерно дружество (ако институцията майка не е получила разрешение за използването на УПИ);
б)
знаменател: общият размер на капиталовите изисквания за операционен риск преди разширението на обхвата или изменението - на консолидирано равнище (при институция майка извън ЕС) или на равнище дъщерно дружество (ако институцията майка не е получила разрешение за използването на УПИ).
Изчисляването се прави към един и същ момент.
Определянето на въздействието върху размера на капиталовите изисквания се отнася само за въздействието на разширяването на обхвата и изменението на УПИ, като се приема, че профилът на операционния риск не се променя.
Член 7
Несъществени разширения на обхвата и изменения на УПИ
Разширенията на обхвата и измененията на УПИ, които не са съществени, но за които по силата на член 312, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 компетентните органи трябва да бъдат известени, се съобщават по следния начин:
а)
разширенията на обхвата и измененията по приложение II, част I, раздел 2 и част II, раздел 2 се съобщават на компетентните органи най-малко два месеца преди прилагането им;
б)
останалите разширения на обхвата и изменения се съобщават на компетентните органи след прилагането им и най-малко веднъж годишно.
Член 8
Документиране на разширенията на обхвата и измененията
1. При разширяване на обхвата и изменяне на ВРП или УПИ, класифицирано като изискващо одобрение от компетентните органи, институциите представят със заявлението следните документи:
а)
описание на разширението на обхвата или изменението, неговата обосновка и цел;
б)
датата на прилагане;
в)
приложния обхват, засегнат от разширението или изменението на модела, както и параметри на обемите;
г)
техническата и процедурната документация;
д)
докладите от извършените за дадената институция независими прегледи или утвърждавания;
е)
потвърждение, че компетентните органи, чрез процедурите на институцията за одобряване, са одобрили разширението на обхвата или изменението и дата на одобрението;
ж)
когато е приложимо - количественото въздействие на разширяването на обхвата или изменението върху рисково претеглените експозиции или капиталовите изисквания;
з)
хронологична справка за настоящата и предишните версии на вътрешните модели на институцията, които подлежат на одобрение.
2. За разширенията на обхвата и измененията, класифицирани като подлежащи на известяване преди или след прилагането им, институциите представят заедно с известието и посочената в параграф 1, букви а), б), в), е) и ж) документация.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 март 2014 година.
A BIZOTTSÁG 529/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 12.)
az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a belső minősítésen alapuló módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére irányuló szabályozástechnikai standardtervezetek tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 143. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére, valamint 312. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése szerint egy minősítési rendszer alkalmazási köre azokat a kitettségtípusokat jelenti, amelyek az adott minősítési rendszerben minősíthetők.
(2)
Az 575/2013/EU rendelet különbséget tesz a belső minősítésen alapuló (IRB) módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott, jóváhagyáshoz kötött lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a bejelentéshez kötött egyéb módosítások között. Az utóbbiakra vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet nem határozza meg a kiterjesztés vagy módosítás bejelentésének időrendjét, vagyis azt, hogy a módosítást annak végrehajtása előtt vagy után kell bejelenteni. Figyelembe kell venni azt, hogy a kevésbé lényeges kiterjesztésekről vagy módosításokról nem szükséges előzetesen tájékoztatni az illetékes hatóságokat. Ezenkívül az intézmények szempontjából hatékonyabb és kevésbé megterhelő, ha a kevésbé lényeges módosításokra vonatkozó információkat összegyűjtik és rendszeres időszakonként jelentik be az illetékes hatóságoknak. Ez több tagállamban már jelenleg is felügyeleti gyakorlat. Ennek megfelelően a bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások körén belül meg kell különböztetni azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk előtt, valamint azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk után szükséges. Ez azt is biztosítja, hogy az illetékes hatóságok napi feladataik során azon kiterjesztésekre és módosításokra összpontosíthatnak, amelyek lényeges mértékben megváltoztathatják a tőkekövetelményt, vagy a modellek, illetve minősítési rendszerek teljesítményét. Biztosítja továbbá azt is, hogy az intézmények kockázatorientált felügyeleti módszert alkalmazva különbséget tegyenek a lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a kevésbé lényeges kiterjesztések és módosítások között. A végrehajtás előtti, valamint a végrehajtás utáni bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások megkülönböztetése körültekintő eljárás, mivel a végrehajtás előtti bejelentés lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megvizsgálják e rendelet helyes alkalmazását. Ez ugyanakkor csökkenti az intézményekre háruló felügyeleti terhet.
(3)
A modelleken végrehajtandó kiterjesztések vagy módosítások lényegessége általában függ a javasolt kiterjesztés vagy módosítás típusától és kategóriájától (ezeknek a minőségi kritériumokban kell megjelenniük), valamint attól, hogy a módosítás megváltoztathatja-e a tőkekövetelményt vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségértéket (ennek a mennyiségi kritériumokban kell megjelennie). Ezért a kiterjesztések vagy módosítások lényegességének vizsgálatát szolgáló mennyiségi kritériumokat olyan határértékek formájában kell megadni, amelyek a módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény - vagy adott esetben kockázattal súlyozott kitettségérték - százalékos eltérésén alapulnak.
(4)
A mennyiségi határértéket a fejlett mérési módszereken végrehajtott kiterjesztések és módosítások esetében az egyszerűség kedvéért a tőkekövetelmény alapján, míg az IRB-módszerek módosításai esetében a kockázattal súlyozott kitettségérték alapján célszerű kiszámítani annak érdekében, hogy a határértékeket ne befolyásolják feleslegesen azok az eltérő összegben végrehajtott hitelértékelési korrekciók, amelyek a tőkekövetelményt érintik, a kockázattal súlyozott kitettségértéket viszont nem. Ezenfelül olyan mennyiségi határértékeket is meg kell határozni, amelyek egyaránt figyelembe veszik a kiterjesztéseknek vagy módosításoknak a belső módszerrel és sztenderd módszerrel megállapított tőkekövetelményre gyakorolt általános hatását annak kimutatása érdekében, hogy az általános tőkekövetelmény vagy kockázattal súlyozott kitettségérték megállapítása milyen mértékben alapul belső módszereken. Ez mindkét módszer valamennyi határértékére vonatkozik, a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában az IRB-módszerre vonatkozóan meghatározott második határérték, valamint az IRB-módszerrel kapcsolatos előzetes bejelentésre vonatkozó határérték kivételével, amelyek megállapítása a módosításoknak egy adott modell alkalmazási körébe tartozó kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatása alapján történik. Mind az IRB-módszer, mind a fejlett mérési módszer esetében egy adott kiterjesztés vagy módosítás hatásának meghatározását szolgáló számításokat azonos időponthoz viszonyítva kell elvégezni, miután a kitettségek halmaza (az IRB-módszer esetében) és a kockázati profil (a fejlett mérési módszer esetében) időben viszonylag állandó.
(5)
Az illetékes hatóságok a belső módszer használatára vonatkozó engedélyek folyamatos, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 101. cikkében meghatározott felülvizsgálata alapján mindenkor megtehetik a megfelelő felügyeleti intézkedéseket a modelleken végrehajtott, bejelentett kiterjesztésekkel és módosításokkal kapcsolatban. Ennek célja egyrészt az, hogy az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 3. fejezetének 6. szakaszában, vagy harmadik része III. címének 4. fejezetében, vagy harmadik része IV. címének 5. fejezetében meghatározott követelmények továbbra is teljesüljenek. Másrészt szabályok szükségesek a belső módszereken végrehajtott kiterjesztésekkel és módosításokkal kapcsolatos jóváhagyást és bejelentést kiváltó események megállapításához. E szabályok nem érinthetik a belső modellekre vonatkozó felügyeleti módszereket, valamint az 575/2013/EU rendelet 20. cikkének (8) bekezdésében meghatározott igazgatási eljárásokat.
(6)
A belső módszerrel kapcsolatos tartós mentesítést, vagy adott esetben a belső módszer szakaszos bevezetését érintő módosításokat az IRB-módszerre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 148. és 150. cikke, a fejlett mérési módszerre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 314. cikke szabályozza. A módosítások e típusaira ezért e rendelet hatálya nem terjed ki.
(7)
Az illetékes hatóságok engedélye kiterjed a minősítési rendszerekben alkalmazott módszerek, folyamatok, ellenőrzések, valamint adatgyűjtő és informatikai rendszerek összességére, ezért e rendelet nem szabályozza a modelleknek a jóváhagyott módszerek, folyamatok, ellenőrzések, valamint adatgyűjtő és informatikai rendszerek alapján a számításhoz használt adatokhoz történő rendszeres hozzáigazítását.
(8)
Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok megvizsgálhassák azt, hogy az intézmények helyesen alkalmazták-e a kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésével kapcsolatos szabályokat, az intézményeknek megfelelő dokumentációt kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. Az intézményekre háruló felügyeleti teher mérséklése, valamint az illetékes hatóságok által alkalmazott eljárások eredményességének és hatékonyságának e tekintetben történő javítása érdekében szabályokat kell rögzíteni, amelyek meghatározzák a kiterjesztések és módosítások jóváhagyására irányuló kérelemmel, illetve azok bejelentésével együtt benyújtandó dokumentációra vonatkozó követelményeket.
(9)
Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.
(10)
E rendelet rendelkezései szorosan összefüggenek, mivel a hitel- és működési kockázattal kapcsolatos tőkekövetelmény meghatározásához alkalmazott fejlett mérési módszer és IRB-módszer kiterjesztéseit és/vagy módosításait szabályozzák, továbbá mivel a belső módszerek e két típusára hasonló felügyeleti szempontok és eljárások vonatkoznak. A rendelkezések koherenciája, valamint annak elősegítése érdekében, hogy a vonatkozó kötelezettségek hatálya alá tartozó személyek a szóban forgó rendelkezésekre átfogó rálátással rendelkezzenek és azokhoz könnyen, összehangoltan hozzáférhessenek, célszerű a rendelkezéseket egyszerre hatályba léptetni, és az 575/2013/EU rendelet által előírt, a hitel- és működési kockázat belső modelljein végrehajtott kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozó szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. Mivel azonban a 312. cikk (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja eltérő tárgyú, e rendelet kizárólag a b) és c) pontot érinti.
(11)
Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
E rendelet rögzíti a belső minősítésen alapuló módszereken és a fejlett mérési módszereken végrehajtott, az 575/2013/EU rendelettel összhangban engedélyezett kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére vonatkozó feltételeket, valamint az ilyen kiterjesztések és módosítások bejelentésének módjait.
2. cikk
A kiterjesztések és módosítások kategóriái
(1) Egy minősítési rendszer vagy a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó, belső modellen alapuló módszer alkalmazási körét érintő módosítások, vagy a belső minősítésen alapuló módszer esetében a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszert vagy belső modellen alapuló módszert érintő módosítások (a továbbiakban: az IRB-módszer módosításai), vagy a fejlett mérési módszer esetében a kiterjesztések és módosítások (a továbbiakban: a fejlett mérési módszer kiterjesztései és módosításai) lényegessége az alábbi kategóriák egyikébe sorolható:
a)
lényeges kiterjesztések és módosítások, amelyekre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése és 312. cikkének (2) bekezdése alapján az illetékes hatóságok engedélye szükséges;
b)
egyéb kiterjesztések és módosítások, amelyeket be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett kiterjesztések és módosítások tovább csoportosíthatók az alábbiak szerint:
a)
a végrehajtásuk előtti bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások;
b)
a végrehajtásuk utáni bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások.
3. cikk
A kiterjesztések és módosítások besorolásának elvei
(1) Az IRB-módszer módosításait e cikk, valamint a 4. és 5. cikk szerint kell besorolni.
A fejlett mérési módszerek kiterjesztéseit és módosításait e cikk, valamint a 6. és 7. cikk szerint kell besorolni.
(2) Valamely kiterjesztésnek vagy módosításnak a tőkekövetelményre, vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségértékre gyakorolt mennyiségi hatását az intézmények az alábbi módszerrel számítják ki:
a)
a mennyiségi hatás értékeléséhez az intézmények a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat használják fel;
b)
ha a mennyiségi hatás pontos értékelése nem lehetséges, az intézmények a hatást reprezentatív minta alapján vagy egyéb megbízható származtatási módszerrel értékelik;
c)
a közvetlen mennyiségi hatással nem járó módosítások esetében az IRB-módszer esetében a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja, a fejlett mérési módszer esetében a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti mennyiségi hatás számítására nem kerül sor.
(3) Egy lényeges kiterjesztés vagy módosítás nem bontható több, kevésbé lényeges kiterjesztésre vagy módosításra.
(4) Bizonytalanság esetén az intézmények a kiterjesztéseket és módosításokat a lehető legmagasabb lényegességi kategóriába sorolják.
(5) Ha egy lényeges kiterjesztést vagy módosítást az illetékes hatóságok engedélyeztek, akkor az intézmények a tőkekövetelményt a jóváhagyott kiterjesztés vagy módosítás alapján az előző engedélyt felváltó új engedélyben megjelölt naptól számítják ki. Ha egy intézmény az illetékes hatóságok által engedélyezett kiterjesztést vagy módosítást nem alkalmazza az új engedélyben megjelölt naptól, akkor új engedélyt kell beszereznie az illetékes hatóságoktól; az intézmény köteles ezen engedélyt haladéktalanul kérelmezni.
(6) Az illetékes hatóság által engedélyezett kiterjesztés vagy módosítás késedelmes végrehajtása esetén az intézmény értesíti az illetékes hatóságot, továbbá tervet nyújt be az illetékes hatósághoz a jóváhagyott kiterjesztés vagy módosítás időszerű végrehajtásáról, amelyet az illetékes hatósággal egyeztetett határidőn belül köteles megvalósítani.
(7) Ha egy kiterjesztés vagy módosítás besorolása szerint az illetékes hatóságoknak történő előzetes bejelentéshez kötött, és az intézmény a bejelentést követően úgy dönt, hogy a kiterjesztést vagy módosítást nem hajtja végre, akkor köteles e döntéséről haladéktalanul értesíteni az illetékes hatóságokat.
4. cikk
Az IRB-módszer lényeges módosításai
(1) Az IRB-módszer módosításai akkor tekintendők lényegesnek, ha az alábbi feltételek bármelyikét teljesítik:
a)
egy minősítési rendszer alkalmazási körét vagy a részvényjellegű kitettségre vonatkozó belső modellen alapuló módszer alkalmazási körét érintő, az I. melléklet I. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
b)
egy minősítési rendszert vagy a részvényjellegű kitettségre vonatkozó belső modellen alapuló módszert érintő, az I. melléklet II. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
c)
az alábbiak valamelyikét eredményezik:
i.
az alábbiak bármelyikének 1,5 %-os csökkenése:
-
az EU-szintű anyaintézmény hitelkockázatra és felhígulási kockázatra vonatkozó, általános, konszolidált, kockázattal súlyozott kitettségértékei,
-
a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény esetében a hitelkockázatra és felhígulási kockázatra vonatkozó teljes, kockázattal súlyozott kitettségértékek;
ii.
legalább 15 %-os csökkenés a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékekben.
(2) E cikk (1) bekezdése c) pontjának i. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén vagy a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén;
b)
a nevezőben: a hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti teljes kitettségérték az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
(3) E cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete;
b)
a nevezőben: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékek a módosítás előtt.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
5. cikk
Az IRB-módszer lényegesnek nem minősülő módosításai
(1) Az IRB-módszer azon módosításait, amelyek nem lényegesek, de az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságokhoz történő bejelentéshez kötöttek, az alábbi módon kell bejelenteni:
a)
az alábbi feltételek bármelyikét teljesítő módosításokat legalább két hónappal a végrehajtásuk előtt be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak:
i.
az I. melléklet I. részének 2. szakaszában felsorolt módosítások;
ii.
az I. melléklet II. részének 2. szakaszában felsorolt módosítások;
iii.
olyan módosítások, amelyek legalább 5 %-os csökkenést eredményeznek a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékekben;
b)
valamennyi egyéb módosítást annak végrehajtása után, legalább éves gyakorisággal kell bejelenteni az illetékes hatóságoknak.
(2) E cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete;
b)
a nevezőben: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékek a módosítás előtt.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
6. cikk
A fejlett mérési módszer lényeges kiterjesztései és módosításai
(1) A fejlett mérési módszer kiterjesztései és módosításai akkor tekinthetők lényegesnek, ha az alábbi feltételek bármelyikét teljesítik:
a)
a II. melléklet I. részének 1. szakaszában felsorolt kiterjesztések közé tartoznak;
b)
a II. melléklet II. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
c)
az alábbiak valamelyikét eredményezik:
i.
az alábbiak bármelyikének legalább 10 %-os csökkenése:
-
az EU-szintű anyaintézmény működési kockázatra vonatkozó, általános, konszolidált tőkekövetelménye,
-
a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény esetében a működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelmény;
ii.
az alábbiak bármelyikének legalább 10 %-os csökkenése:
-
a működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelmény az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén,
-
egy olyan leányvállalat működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelménye, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjának i. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a kiterjesztés vagy módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a fejlett mérési módszerre épülő modell alkalmazási körével összefüggő, működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén vagy a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén;
b)
a nevezőben: a működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni általános tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A tőkekövetelményre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag a fejlett mérési módszer kiterjesztésének és módosításának hatására vonatkozik, így a működési kockázati profilt állandónak kell tekinteni.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a kiterjesztés vagy módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a fejlett mérési módszerre épülő modell alkalmazási körével összefüggő, működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén, vagy az olyan leányvállalat szintjén, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására;
b)
a nevezőben: a működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti tőkekövetelmény az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve az olyan leányvállalat szintjén, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A tőkekövetelményre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag a fejlett mérési módszer kiterjesztésének és módosításának hatására vonatkozik, így a működési kockázati profilt állandónak kell tekinteni.
7. cikk
A fejlett mérési módszer lényegesnek nem minősülő kiterjesztései és módosításai
A fejlett mérési módszer azon kiterjesztéseit és módosításait, amelyek nem lényegesek, de az 575/2013/EU rendelet 312. cikkének (3) bekezdése szerint az illetékes hatóságokhoz történő bejelentéshez kötöttek, az alábbi módon kell bejelenteni:
a)
a II. melléklet I. részének 2. szakaszában, valamint II. részének 2. szakaszában szereplő kiterjesztéseket és módosításokat legalább két hónappal a végrehajtásuk előtt be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak;
b)
valamennyi egyéb kiterjesztést és módosítást annak végrehajtása után, legalább éves gyakorisággal kell bejelenteni az illetékes hatóságoknak.
8. cikk
A kiterjesztések és módosítások dokumentációja
(1) Az IRB-módszeren vagy a fejlett mérési módszeren végrehajtott, besorolásuk szerint az illetékes hatóságok jóváhagyásához kötött kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozóan az intézmények a kérelmükkel együtt az alábbi dokumentumokat nyújtják be:
a)
a kiterjesztés vagy módosítás ismertetése, indokolása és célja;
b)
a végrehajtás dátuma;
c)
a modell kiterjesztése vagy módosítása által érintett alkalmazási kör, mennyiségi jellemzőkkel;
d)
technikai és eljárási dokumentumok;
e)
az intézmények független felülvizsgálatáról vagy validálásáról készített jelentések;
f)
igazolás arról, hogy a kiterjesztést vagy módosítást az intézmény jóváhagyási eljárásai keretében az illetékes szervek jóváhagyták, a jóváhagyás dátumával;
g)
adott esetben a kiterjesztés vagy módosítás mennyiségi hatása a kockázattal súlyozott kitettségértékekre vagy a tőkekövetelményre;
h)
feljegyzés az intézmény jóváhagyáshoz kötött belső modelljeinek jelenlegi és előző verziószámáról.
(2) A besorolásuk szerint a végrehajtásuk utáni vagy előtti bejelentéshez kötött kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozóan az intézmények a bejelentéssel együtt az (1) bekezdés a), b), c), f) és g) pontjában említett dokumentumokat nyújtják be.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 12-én.