РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1238/2013 НА СЪВЕТА
от 2 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 513/2013 (2) („временния регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Както е посочено в съображение 3 от временния регламент, вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3), с който въведе, считано от 6 март 2013 г., регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република. С временния регламент регистрационният режим на вноса, въведен за целите на антидъмпинговото разследване, беше прекратен в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, тъй като защитата срещу дъмпинговия внос беше осигурена чрез временното антидъмпингово мито.
(4)
Част от заинтересованите страни изказаха твърдението, че решението относно регистрационния режим на вноса е немотивирано, тъй като не са изпълнени условията съгласно член 14, параграф 5 от основния регламент. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с фактически доказателства, нито се основаваха на такива. Към момента, в който беше взето решението за налагане на регистрационен режим на вноса, Комисията разполагаше с достатъчно prima facie доказателства, посочващи нуждата от регистрационен режим на вноса, по-специално рязко увеличение и като абсолютен внос, и като пазарен дял. Поради това твърденията, направени в това отношение, бяха отхвърлени.
3. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг по отношение на временните мита
(5)
С Решение 2013/423/ЕС от 2 август 2013 г. (4) Комисията прие ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни продукти („CCCME“).
4. Последваща процедура
(6)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки („оповестяването на временните заключения“), правителството на КНР („ПКНР“) и няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своите становища по отношение на временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Изслушване със служителя по изслушванията на генерална дирекция „Търговия“ поискаха и получиха Асоциацията за достъпна слънчева енергия („AFASE“), която представлява вносителите, стопанските субекти надолу и нагоре по веригата, и един вносител.
(7)
Комисията продължи да издирва и проверява всякаква информация, която счете за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(8)
Освен това бяха извършени посещения за проверка в обектите на следните дружества:
i)
стопански субекти надолу по веригата
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Португалия
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Испания
ii)
независим консултант
-
Europressedienst, Bonn, Германия
(9)
AFASE постави под въпрос правното основание на посещението в обекта на Europressedienst, тъй като последният не е заинтересована страна по това разследване, поради което не попада в приложното поле на член 16 от основния регламент. Както е посочено в съображения 99 и 120 от временния регламент, Europressedienst предостави информация относно макроикономическите показатели. Пояснява се, че Комисията проведе посещение за проверка на място в обекта на Europressedienst, водена от принципа на добрата администрация с цел да провери надеждността и коректността на данните, върху които почиват нейните констатации.
(10)
ПКНР отново изказа твърдението, че правото му на правна защита във връзка с достъпа до преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като: i) в неповерителните преписки е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или, по изключение, да се посочат причините, поради които не се предоставя неповерително резюме; ii) липсвала е неповерителната версия на целия въпросник, попълнен от един производител от Съюза и iii) забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от производителите от Съюза въпросници на заинтересованите страни е било прекомерно.
(11)
i) По отношение на твърдението, че е липсвала информация от преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, заинтересованата страна не е посочила за кои данни става въпрос. ii) Твърдението, че неповерителната версия на цял попълнен въпросник не е била на разположение е некоректно. iii) Що се отнася до забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от включените в извадката производители от Съюза въпросници, на съответната заинтересована страна беше разяснено, че въпросниците бяха добавени към неповерителната преписка, едва след като беше проверена тяхната пълнота и коректността на резюметата им. За да се гарантира правото на производителите от Съюза да запазят анонимността си, беше проверено също така дали неповерителните версии на въпросниците не разкриват самоличността на съответния производител от Съюза. В някои случаи поради това се наложи в неповерителните версии да бъдат внесени корекции от страната, която ги представя, преди те да могат да бъдат предоставени на останалите заинтересовани страни.
(12)
Във всеки случай беше счетено, че това по никакъв начин не е засегнало правото на защита на заинтересованите страни. Комисията даде на всички заинтересовани страни възможността да дадат своевременен отговор по информацията, включената в преписката, която е на разположение за преглед на заинтересованите страни, така че техните коментари да могат да бъдат взети предвид преди да се стигне до заключения в хода на разследването, стига да са подкрепени с доказателства и мотивирани. Заинтересованата страна е имала достатъчно възможности да коментира въпросниците на включените в извадката производители от Съюза след оповестяването и на временните, и на окончателните заключения. Поради това, макар че за оповестяването и за достъпа до преписката, която е на разположение за преглед от заинтересованите страни, да има различни законови разпоредби, следва да се отбележи, че е имало многобройни възможности заинтересованите страни да коментират цялата информация, която дадена страна предоставя на разследването. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(13)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република и окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(14)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
5. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг с оглед на окончателните мита
(15)
След оповестяването на окончателните заключения Комисията получи изменено предложение за ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с CCCME, което обхваща и паралелното антисубсидийно разследване. С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС на Комисията (5) от Комисията потвърди, че приема ангажимента за спазване на минимален ценови праг.
6. Страни, засегнати от процедурата
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(16)
След налагането на временните мерки част от заинтересованите страни отново посочиха аргумента, че поради прекомерното прибягване до поверителност на информацията не са имали възможност да направят коментари по подбора на извадката от производители от Съюза и следователно да упражнят пълноценно правото си на защита. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Тъй като в тази връзка не беше предоставена нова информация заключенията от съображение 9 от временния регламент се потвърждават.
(17)
ПКНР отново изказа твърдението, че използването на поверителност по отношение на наименованията на жалбоподателите и включените в извадката производители от Съюза е немотивирано. Както вече беше посочено в съображение 9 от временния регламент, производителите от Съюза поискаха наименованията им да останат поверителни поради риска от ответни мерки. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Информацията, предоставена на Комисията с цел да се обоснове рискът от ответни мерки, не може да бъде разкрита пред трети страни, тъй като това би обезсмислило искането за запазване на поверителност. Освен това в случая, когато - както съобщава ПКНР - един от производителите от Съюза е направил преоценка на позицията си и е разкрил самоличността си, като е внесъл иск в Съда срещу временния регламент, вече не съществува основание да се оповестява информацията, въз основа на която е предоставена анонимност, защото неговата самоличност вече е разкрита.
(18)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни отново посочи, че информацията, на която се основава подборът на извадка, не е надеждна, но не представи нови доказателства в подкрепа на твърдението си. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(19)
След оповестяването на окончателните заключения CCCME отново постави аргументите си във връзка с метода, използван за подбора на временната извадка от производители от Съюза. CCCME твърди по-специално, че институциите не са взели предвид 120 производители. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Освен това институциите провериха дейността на дружествата, включени във въпросния списък. Проверката показа, че в списъка са включени предимно монтажници, дистрибутори, свързани вносители и производители износители от Китай, Тайван и Индия. Поради това с него не може да бъде доказано, че институциите са неглижирали значителен брой производители от Съюза. Освен това CCCME не оспорва общото производство на Съюза, като предоставя за целта алтернативни цифри, нито представя доказателства, че представителността на извадката е била евентуално засегната, тъй като нито един от допълнителните производители от Съюза, визирани в нейното твърдение, не би бил избран за включване в извадката, ако същият беше известен на Комисията.
(20)
След изключването на полупроводниковите пластини от определението за разглеждания продукт и, следователно, от обхвата на настоящото разследване, както се посочва в съображение 32 по-долу, окончателната извадка включваше осем производители от Съюза. Поради липсата на други коментари по отношение на подбора на извадка от производители от Съюза констатациите от съображения 7-10 от временния регламент се потвърждават в изменения си съгласно горното вид.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(21)
Както е посочено в съображение 12 от временния регламент, след налагането на временните мерки Комисията се свърза с още вносители, които вече бяха съдействали на разследването по време на етапа на неговото започване, предоставяйки основна информация за своите дейности във връзка с продукта, предмет на разследването, през разследвания период, посочен в известието за започване на процедурата. Целта беше да се определи дали размерът на извадката от несвързани вносители може да бъде увеличен. Шест дружества, квалифицирани като несвързани вносители, търгуващи с разглеждания продукт (т.е. закупуване и препродаване), заявиха интереса си и бяха готови да продължат да съдействат при разследването. Пет от шестте дружества изпратиха отговорите си в срок. От петте получените отговора само три бяха достатъчно изчерпателни и позволяваха да се направи съдържателна оценка. Ето защо извадката от несвързани вносители беше разширена и обхвана четирима вносители за модулите, представляващи около 2 % - 5 % от общия внос от съответната държава. Предвид структурата на несвързаните вносители, които са предимно малки и средни дружества, не беше възможно да се използва извадка, която да представлява по-голям дял, тъй като институциите разполагат с ограничени ресурси.
(22)
Поради липсата на други коментари по отношение на изготвянето на извадката от несвързани производители съображения 11 и 12 от временния регламент се потвърждават в изменен съгласно предходното вид.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(23)
След оповестяването на временните заключения няколко невключени в извадката дружества изпратиха коментари и изказаха твърдението, че положението, в което се намират, е различно от това на включените в извадката дружества. Дружествата твърдяха, че поради това следва да се ползват от индивидуална митническа ставка в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Поради големия брой съдействащи дружества (често като групи) обаче не беше възможно всички дружества да бъдат разследвани индивидуално. Поради това в съответствие с член 9, параграф 6 към тези дружества се прилага среднопретегленото мито на дружествата, включени в извадката.
(24)
Поради липсата на други коментари по отношение на изготвянето на извадката от производители износители съображения 13 и 14 от временния регламент се потвърждават.
7. Разследван период и разглеждан период
(25)
Както е посочено в съображение 19 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследваният период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Въведение
(26)
Както е посочено в съображения 20-49 от временния регламент, съгласно временното му определение разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(27)
Следните видове на продукта са изключени от определението за разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии
-
тънкослойни ФВ продукти
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
2.1. Изключване на полупроводниковите пластини
(28)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини следва да бъдат извадени от обхвата на продукта, тъй като нямат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики с елементите и модулите. В допълнение към аргументите, изтъкнати по време на етапа на временните мерки, в тази връзка след оповестяването на временните заключения бяха приведени и два допълнителни аргумента.
(29)
На първо място, заинтересованите страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини могат да се използват за цели, различни от производството на елементи, по-специално за производството на интегрални схеми и други микроизделия. В тази връзка следва да се отбележи, че не всички полупроводникови пластини са включени в продуктовия обхват на настоящото разследване, който е ограничен до„полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели“ и че въпросните полупроводникови пластини са с „дебелина, непревишаваща 400 μm“. Въпреки че полупроводниковите пластини несъмнено се срещат и в други приложения, разследването никога не е обхващало полупроводникови пластини, които се използват за производството на други продукти, например интегрални схеми. Освен това нито производители, нито вносители или ползватели, които са част от пазара за тези други видове полупроводникови пластини, не заявиха интереса си към разследването във връзка с това, че техните полупроводникови пластини биха подлежали на регистрационен режим или на временни антидъмпингови мита. Поради това се потвърждава, че тези други видове полупроводникови пластини не попадат в продуктовия обхват на настоящото разследване. Същевременно това показва, че полупроводниковите пластини нямат непременно едно и също крайно приложение с елементите и модулите.
(30)
На второ място заинтересованите страни изказаха твърдението, че необработените полупроводникови пластини не притежават основните електрически свойства, които отличават фотоволтаичните елементи и модули от останалите продукти. Полупроводниковите пластини не притежават по-специално способността да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина, което е ключова функция на кристалните фотоволтаични елементи и модули.
(31)
Твърдението може да бъде прието. След допълнителни проверки и в противоречие с посоченото в съображение 36 от временния регламент, че „модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия“, беше установено, че едва след превръщането си в елемент полупроводниковата пластина придобива способността да произвежда електрическа енергия от слънчевата светлина.
(32)
Поради различните основни физически и технически характеристики, inter alia, като способността за произвеждане на електрическа енергия от слънчева светлина, беше направено заключението, че като цяло полупроводниковите пластини следва да бъдат изключени от определението за разглеждания продукт и следователно и от обхвата на настоящото разследване.
2.2. Отделни разследвания за елементи и за модули
(33)
Заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че елементите и модулите не са един и същи продукт и поради това следва да бъдат оценявани поотделно, и като цяло отново приведоха аргументите, посочени в съображения 27-39 от временния регламент. За разлика от полупроводниковите пластини елементите и модулите определено имат едно и също основно свойство, т.е. способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина. Поради това представените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че сами по себе си елементите не могат да произвеждат електрическа енергия. Според твърдението му за тази цел те трябва да бъдат сглобени в модули. Всеки елемент сам по себе си обаче има способността да произвежда електрическа енергия от слънчева светлина, обикновено с мощност 4W. Въпреки че тази мощност е вероятно недостатъчна за повечето приложения, които изискват сглобяването на множество елементи в модул, това не означава, че един елемент сам по себе си вече не притежава способността да произвежда електрическа енергия.
(35)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че невъзможността да бъде определена нормална стойност за модулите въз основа на нормалната стойност за елементите, както е посочено в съображение 100 по-долу, показва, че модулите и елементите не следва да се разглеждат като един продукт.
(36)
В това отношение следва да се отбележи, че при повечето антидъмпингови разследвания, включително и при настоящото, сравнението между нормалната стойност и експортните цени се прави на база видове на продукта. Това е така, защото често много голяма гама видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и/или химически свойства, което често води до ситуация, при която видове на продукта, при които има значителни разлики по отношение на себестойността и цената, попадат в определението за „разглеждан продукт“. Сам по себе си фактът, че не е възможно да се определи нормална стойност за определен вид на продукта въз основа на нормалната стойност на друг вид на продукта, не означава, че тези видове на продукта не могат да се считат за един-единствен продукт. Както е посочено в съображение 32 по-горе, и елементите, и модулите имат едни и същи основни физически и технически характеристики, inter alia, способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина.
(37)
Твърди се също така, че ако елементите и модулите бяха един-единствен продукт с малки разлики, коригирането на цените на елементите, така че от тях да се получи цена за модулите, не би следвало да е трудно. В това отношение следва да се отбележи, че не съществува изискване между различните видове на разглеждания продукт да съществуват само малки разлики. Напротив, достатъчно е различните видове на разглеждания продукт да имат едни и същи основни физически, технически и/или химически характеристики. В настоящия случай това е така при модулите и елементите, които имат, inter alia, способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина.
(38)
Същата страна твърди също така, че елементите не са просто друг вид модул, а напълно различен продукт. Всъщност елементът е основният компонент на модула. Като основен компонент, елементът определено не е „изцяло различен продукт“, тъй като модулите и елементите имат едни и същи основни характеристики - производството на електрическа енергия от слънчева светлина, както е посочено в съображение 32 по-горе.
(39)
Същата страна изказа освен това твърдението, че при подбора на извадките от производители от Съюза и от китайски износители е била отчетена разликата между елементите и модулите. Поради това е следвало да бъдат определени различни ставки на митото за модули и за елементи. В това отношение се потвърждава, че разликата между модулите и елементите определено е била взета предвид при подбора на извадката от производители от Съюза и от китайски износители, както е посочено в съображения 10 и 14 от временния регламент. Това обаче е направено единствено, за да се гарантира, че извадката е представителна и само по себе си не означава, че елементите и модулите следва да не се считат за един-единствен разглеждан продукт или че за тях следва да се определят отделни ставки на митото. За да се гарантира, че извадката е представителна за всички видове на продукта, беше важно при подбора ѝ да се направи разграничение между елементи и модули. Освен това, тъй като съществуваше известна несигурност по отношение на въпроса дали елементите и модулите трябва да се разглеждат като един продукт или като два отделни продукта, беше необходимо да се гарантира представителност и при двете хипотези.
(40)
Освен това се твърди, че съображение 100 по-долу, в което се посочва, че разходите за обработка при модулите са значителни, противоречи на съображение 32 от временния регламент, в което се посочва, че добавената стойност не е концентрирана в един определен етап от производствения процес. В това отношение следва да се припомни, че в съображение 100 също така е разяснено, че разликата в себестойността при елементите и модулите е 34 %, което означава, че 66 % от добавената стойност на един модул идват от елементите в него. Поради това се стигна до заключението, че добавената стойност не е концентрирана в един определен етап от производствения процес.
(41)
Производителите износители изказаха твърдението, че фактът, че в ангажимента за спазване на минимален ценови праг се налагат различни минимални вносни цени и обеми за модулите и за елементите, потвърждава, че те са отделни продукти, за които са необходими две отделни разследвания. Различните минимални вносни цени обаче са просто индикация, че модулите и елементите са различни групи видове на продукта, които се продават на различни цени. Поради това е необходимо да бъдат определени различни цени, за да има смисъл от минималните вносни цени.
(42)
Фактът, че елементите и модулите са различни групи видове на продукта, сам по себе си не е от значение за определянето на разглеждания продукт. За определянето на разглеждания продукт е достатъчно, че продуктите имат едни и същи характеристики и крайни приложения, което е вярно по отношение на модулите и елементите, както е посочено съответно в съображения 32 и 48.
(43)
ПКНР изказа твърдението, че оценката доколко елементите и модулите са един-единствен разглеждан продукт не е обхванала редица критерии, определени от апелативния орган в решението му по делото „ЕО - азбест“ (6). Тези критерии обаче се използват за определянето на „сходния“ продукт, а не на разглеждания продукт. Иначе казано, тези критерии трябва да се използват, за да се определи кой е сходният продукт, например сходният продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, който след това да бъде съпоставен с разглеждания продукт, изнасян от китайските производители износители. Тези критерии не са приложими, когато се дефинира разглежданият продукт. Във всеки случай институциите констатират, че прилагането на критериите, използвани в делото ЕО - азбест, към определянето на разглеждания продукт, не би довело до различен резултат. Първият и вторият критерий (свойства, естество и качество, респективно крайни приложения) са идентични с критериите физически, химически и технически свойства и крайни приложения, използвани в предходните съображения. Третият критерий (вкусове и навици на потребителите) не е от особена полза в настоящия случай, тъй като елементите са ключовият компонент на модулите; що се отнася до четвъртия критерий, тарифното класиране, следва да се отбележи, че и елементите, и модулите могат да се декларират по митническа подпозиция 8541 40 90, докато подпозициите от позиция 8501 са за електрически генератори изобщо, а не специално за соларни продукти.
(44)
Други заинтересовани страни изказаха твърдението, че обективното прилагане на критериите, определени от Съда в по-ранни дела (7), води до заключението, че модулите и елементите са различни продукти. В това отношение следва да се отбележи, че Съдът само е посочил набор от критерии, които могат да бъдат взети предвид, като не е задължително във всички случаи да се използват всички критерии, тъй като евентуално не всички те са приложими. Оценка на критериите е направена в съображения 27-39 от временния регламент, в които се констатира, че някои критерии не са приложими в настоящия случай. В делото Brosmann оценката доколко различните видове обувки принадлежат към „разглеждания продукт“ също е направена само въз основа на три критерия, за които е счетено, че са приложими. Тъй като заинтересованите страни не предоставиха мотивация защо обективното прилагане на критериите води до заключението, че модулите и елементите са отделни продукти, твърдението не може да бъде прието.
(45)
Освен това следва да се припомни, че елементите и модулите имат едно и също крайно приложение, т.е. продават се с цел включването им във ФВ соларни системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на елементите, както е посочено в съображение 28 от временния регламент.
(46)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че с изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта и поради значителната степен на обработка, необходима за изработването на модули от елементи, твърдението, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се опровергава. Твърди се също така, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство.
(47)
На първо място, заключението, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на процеса на производство, е погрешно. Въпреки че и двете изявления се съдържат в рамките на едно и също съображение - съображение 36 от временния регламент, това не означава, че заключението се базира на посочената там презумпция. Думите „освен това“, които разделят двете изявления, ясно показват, че второто изявление не се базира на първото. Освен това двете изявления са направени с цел да се отговори на отделни въпроси от точката „Крайни приложения и взаимозаменяемост“. Първото изявление относно производствения процес касае взаимозаменяемостта, докато второто касае крайните приложения. Поради това презумпцията, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство, е некоректна.
(48)
Що се касае до действителните крайни приложения на елементите и модулите, а именно, че те се продават с цел да бъдат включвани във ФВ соларни системи, същите не се оспорват от заинтересованите страни. Поради това заключението, че модулите и елементите имат едни и същи крайни приложения, се потвърждава.
2.3. Елементи от моно- и поликристален силиций
(49)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че в Съюза няма производство на елементи от монокристален силиций и че нейният износ на елементи от монокристален силиций не се конкурира с промишлеността на Съюза. Разследването показа обаче, че в Съюза определено има производство на елементи от монокристален силиций. Поради това този аргумент беше отхвърлен. Във всеки случай решението на Съда по делото Brosmann беше, че липсата на производство на Общността на конкретен вид на продукта не е от решаващо значение.
2.4. Клаузата „изпратени от“
(50)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че разширяването на обхвата на разследването, за да се включват продуктите „изпратени от“ КНР е неоправдано, тъй като разследването е започнало само срещу продукти с произход от КНР.
(51)
Стоките, изпратени от КНР, обаче са включени още на етапа на започване на разследването. В точка 5 от известието за започване на антидъмпингова процедура (8) е посочено, че„дружествата, които изнасят разглеждания продукт от Китайската народна република, но смятат, че митническият произход на част от изнасяните продукти или дори на всички изнасяни продукти не е от Китайската народна република, се приканват да се включат в разследването и да предоставят цялата необходима информация“. Оттук става ясно, че всички дружества, изпращащи стоки от КНР, са имали възможността да съдействат на разследването. Освен това, тъй като продуктът, предмет на разследването, често съдържа компоненти и части от различни държави, в точка 5 от известието за започване на антидъмпингова процедура е обявено също така, че „може да бъдат приети специални разпоредби“ във връзка с този въпрос.
(52)
Поради това се счита, че всички засегнати стопански субекти са били надлежно уведомени за възможността да бъдат приети специални разпоредби за стоките, изпращани от КНР, ако това е целесъобразно, и са били приканени да съдействат на разследването. Следователно обхватът на разследването не е бил разширен до продукти, „изпратени от КНР“, тъй като същите са обхванати още от самото му начало.
(53)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че независимо от разпоредбите в известието за започване на процедурата, посочено в съображение 51 по-горе, разследването е било ограничено до стоки с произход от КНР и не е била направена оценка на въздействието на стоките, изпратени от КНР.
(54)
В това отношение следва да се отбележи, че бяха предприети следните стъпки, за да се гарантира, че по време на разследването са оценени всички стоки, изпратени от КНР, а не само тези с произход от КНР.
-
Всички дружества, които изпращат разглеждания продукт от КНР, бяха приканени да заявят интереса си към разследването, независимо от произхода на техните стоки.
-
В приложение А към известието за започване на процедурата от износителите беше поискано да представят информация за всички продукти, произвеждани от дружеството им. Тази информация не е ограничена до стоки с произход от КНР.
-
Въз основа на тази информация, която обхваща целия износ за ЕС, независимо от произхода на стоките, беше подбрана представителна извадка.
-
Включените в извадката производители получиха въпросник, предназначен за „производители, изнасящи за Европейския съюз“, като КНР в него беше наречена „съответната държава“, а не „държава на произход“. Оттук става ясно, че са разследвани всички стоки, независимо от произхода им.
(55)
На тази база се стигна до заключението, че разследването е обхващало всички стоки с произход от или изпратени от КНР и че констатациите му, включително относно дъмпинга и вредата, обхващат всички стоки с произход или изпратени от КНР.
(56)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересовани страни изказаха тезата, че жалбата съдържа само prima facie доказателства относно вноса на соларни панели с произход от КНР, а не относно стоки, изпратени от КНР. В това отношение следва да бъде разяснено, че жалбата действително обхваща стоки „от КНР“, което може да се види от заглавната страница, изпратена от жалбоподателя и носеща печата. Преди тази страница обаче преписката съдържа друга страница, в която са използвани думите „с произход от Китайската народна република“. Тази таблица обаче не е част от документа, представен от жалбоподателя, а е добавена от службите на Комисията, като в нея е използвано наименованието на разследването, а не е повторено заглавието на жалбата. Поради това се счита, че жалбата е обхващала всички стоки от КНР, били те с произход от КНР или не.
(57)
Китайските производители износители изказаха също така твърдението, че от производителите износители от трети държави не може в разумна степен да се очаква, че знаят, че техните продукти евентуално също са обект на разследването. В това отношение следва да се отбележи, че мерките не се прилагат към стоки, които са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Поради това производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките. Освен това няма производители износители от трети държави, които да са заявили интереса си и да са поставили въпроса, че продуктите, които изнасят, са обект на антидъмпингово мито.
(58)
Същите производители износители изказаха твърдението, че производителите износители от трети държави не са били поканени да заявят интереса си и не са имали възможност да докажат, че продуктите им не са дъмпингови. Институциите считат, че производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките, тъй като, ако са били изпратени от КНР, техните стоки биха се намирали под режим транзит. Всички останали производители износители бяха информирани чрез известието за започване на процедурата, че тяхната стопанска дейност е част от разследването.
(59)
ПКНР твърди, че въпреки че член 1, параграф 3 от основния регламент допуска отклонение от принципа, че страната на износа е страната на произход, този член не може да бъде използван в настоящия случай. В подкрепа на това твърдение ПКНР изказва становището, че не е бил направен пълен анализ доколко страната на износа може да бъде междинна страна. Институциите не приемат това тълкуване на член 1, параграф 3 от основния регламент. Нито една от страните не оспорва, че в КНР е налице значително производство. Дали КНР е страната на произход на готовата продукция или не, зависи от няколко фактора. Анализът на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, направен от институциите, касае това производство, независимо от въпроса доколко готовата изнасяна продукция е с митнически произход от КНР. Тъй като имаше сериозни индикации, че не всички продукти, които поне отчасти се произвеждат в КНР, биха били счетени за продукти с митнически произход от КНР, институциите решиха, че е нужно да обхванат и продуктите, за които КНР е само междинна страна.
(60)
ПКНР изказа също така твърдението, че тъй като нито един от китайските износители не е получил ТДПИ, няма съпоставима цена за соларните панели в КНР и вследствие на това КНР не може да се използва като междинна страна. В това отношение се отбелязва обаче, че трите условия от член 1, параграф 3 от основния регламент са дадени само като пример, като не всички те могат да бъдат приложими във всички случаи. В настоящия случай, тъй като нито един китайски износител не е получил ТДПИ, съпоставимата цена трябваше да бъде определена в държавата аналог, като тази съпоставима цена е една и съща, независимо дали КНР се счита за страна на произход или за междинна страна. Поради това въпросът дали има съпоставима цена в „страната“ е без значение, тъй като в настоящия случай съпоставимата цена не е определена в „страната“, а в държавата аналог.
2.5. Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(61)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента“ е прекалено тясно и следва да бъде разширено до продукти с подобно предназначение, които не попадат в това определение, като продукти със сходен размер, при които се използва по-голям брой по-малки елементи.
(62)
Освен това заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия“ е прекалено тясно, тъй като се изключва само окомплектованото електрическо изделие, докато соларните компоненти за вграждане в електрически изделия не се изключват непременно.
(63)
Анализът на горепосочените аргументи показа, че определено е по-целесъобразно при изключването на подобни продукти да се добави критерий въз основа на технически стандарт. Беше установено по-специално, че определенията от следните стандарти дефинират по-целесъобразно продуктите, които следва да бъдат изключени от обхвата на мерките: международен стандарт IEC 61730-1, Класове приложения, клас C: приложения с ограничено напрежение и ограничена мощност (стр. 13) (9).
(64)
След оповестяването на окончателните заключения бяха получени коментари относно изключването въз основа на посочения по-горе международен стандарт. Беше изказано твърдението, че вместо да се препраща към стандарта, би било по-уместно изключването да се дефинира въз основа на изходното напрежение и изходната мощност като „модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността“. Твърдението може да бъде прието и изключението беше окончателно определено в съответствие с тази дефиниция.
2.6. Соларни модули за вграждане в покривни конструкции
(65)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването, тъй като съчетават функциите на соларен модул с тези на покривна керемида или плоча. Поради това те не са пряко взаимозаменяеми със стандартните соларни модули.
(66)
Разследването показа обаче, че и стандартните модули, и тези за вграждане в покривни конструкции трябва да отговарят на едни и същи стандарти в областта на електротехниката. Освен това макар един соларен модул за вграждане в покривна конструкция да не може да бъде заменен просто с един стандартен модул, същият може да бъде заменен от стандартен модул и покривни керемиди или плочи. Поради това тези продукти имат общото основно техническо свойство да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина. Допълнителната функция (която в останалите случаи се осигурява от покривния материал) не беше счетена за основна и не налага изключване на соларните модули за вграждане в покривни конструкции от обхвата на продукта.
(67)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна изказа твърдението, че липсата на взаимозаменяемост между соларните модули за вграждане в покривни конструкции и стандартните соларни модули е индикация, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от обхвата на мерките, като се позовава общо на случая с обувките (10) и по-специално на обувките за спорт, изработени по специална технология („ОСИСТ“). Причините за изключването на ОСИСТ обаче са многобройни и липсата на взаимозаменяемост сама по себе си не е била счетена за достатъчно основание от Съда в делото Brosmann (11), с което се потвърждава, че в едно антидъмпингово разследване много различни продукти, като градски обувки и туристически обувки, могат да бъдат счетени за разглеждан продукт въпреки разликите между тях.
(68)
Освен това заинтересованата страна изказа твърдението, че липсата на производство в Съюза и фактът, че заинтересованата страна има права върху интелектуална собственост, са потвърждение, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции са иновативни и различни от всеки други продукт. В Brosmann - делото за обувките, което заинтересованата страна цитира, обаче Съдът е счел, че „липсата на производство на Общността на посочения вид обувки и наличието на патент не са определящи доводи“ (12). Вследствие на това обувките, произведени по патентована технология, са били счетени за принадлежащи към разглеждания продукт.
(69)
Заинтересованата страна изказа също така твърдението, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от определението за разглеждания продукт, тъй като се продават на значително по-високи цени от стандартните модули. И в делото за обувките ОСИСТ над определена цена са били изключени от определението за разглеждания продукт. В това отношение следва да се посочи, че един соларен модул за вграждане в покривна конструкция съчетава функциите на соларен модул и на покривна керемида или плоча, както е посочено в съображение 66 по-горе. Поради това прякото сравняване на цените не дава значеща информация, тъй като добавената функция, естествено, води до по-високи цени.
(70)
В отговор на този аргумент заинтересованата страна изказа твърдението, че въз основа на тази аргументация би било невъзможно да се привеждат разликите в цените като допълнителен индикатор, който налага изключване от обхвата на продукта. Това тълкуване обаче генерализира в прекалено голяма степен. В предходното съображение е казано само, че в този конкретен случай, при който модулите за вграждане в покривни конструкции съчетават функциите на разглеждания продукт и тези на друг продукт (в този случай покривна керемида или плоча), цената, естествено, не носи значеща информация. Това по никакъв начин не означава, че в други случаи разликата в цените не може да бъде полезен индикатор за установяване дали даден продукт следва да се изключи от определението за разглеждания продукт.
(71)
И на последно място, заинтересованата страна изказа твърдението, че нейният доставчик на модули за вграждане в покривни конструкции следва да получи достъп до ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Китайският производител износител обаче не изглежда да е съдействал на разследването и като несъдействаща страна няма право да участва в ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Поради това искането не може да бъде прието.
3. Заключение
(72)
С оглед на горното обхватът на продукта се определя окончателно като кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90.
(73)
Следните видове на продукта са изключени от определението за разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
(74)
След изключването на полупроводниковите пластини анализът беше преразгледан, като данните и аналитичната част, отнасящи се до полупроводниковите пластини, бяха изключени, освен ако не е посочено друго. Като се има предвид, че през РП полупроводниковите пластини са представлявали само една малка част от вноса на разглеждания продукт в Съюза (около 2 % от стойността на вноса), се счита, че изключването им има пренебрежимо малко въздействие върху които и да било констатации. Отговорено е на всички коментари на заинтересовани страни, като всички споменавания на полупроводникови пластини са изключени, дори когато не са поставяни под въпрос. В резултат на това позоваванията и свързаните с тях данни относно полупроводниковите пластини, посочени в съображенията на временния регламент, вече не са валидни, дори когато съответните съображения са потвърдени от настоящия регламент.
(75)
Следователно временните заключения, изменени както е изложено в съображения 26-74 по-горе, се потвърждават окончателно. Поради това за целите на настоящата процедура и в съответствие с установената практика беше счетено, че всички видове на разглеждания продукт следва да се разглеждат като съставящи един-единствен продукт.
В. ДЪМПИНГ
1. КНР
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(76)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението че определянето на ТДПИ не е извършено в срок, т.е. след изчитане на тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати.
(77)
Същите страни изказаха в тази връзка твърдението, че изменението на основния регламент (13), с което срокът за определяне на ТДПИ се удължава на осем месеца, влиза в сила едва след изтичането на приложимия преди това тримесечен срок. Изменението би следвало да се прилага само към бъдещи разследвания и към текущи разследвания, при които срокът за определяне на ТДПИ не е изтекъл към този момент.
(78)
В член 2 от изменението на основния регламент ясно е посочено обаче, че „Настоящият регламент се прилага за всички нови и всички текущи разследвания считано от 15 декември 2012 г.“. В този член, а и в целия регламент не се говори за ограничението „когато срокът за определяне на ТДПИ още не е изтекъл“, както твърдят заинтересованите страни. Поради това този довод не може да се приеме.
(79)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че определянето на ТДПИ не е било направено в срок, без да оспорват факта, че изменението на основния регламент, за което се говори в съображение 78 по-горе, се отнася до „всички текущи разследвания“, което включва и настоящото разследване. Поради това окончателното заключение е, че определянето на ТДПИ е направено в срок.
(80)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че ТДПИ е трябвало да бъде отказано, тъй като три дружества, които са преустановили дейността си през 2011 г., не са имали един ясен набор счетоводни документи. Под въпрос беше поставено по-специално това в съответствие с кой счетоводен стандарт следва да подготви подобни счетоводни документи едно дружество, което е преустановило дейността си.
(81)
В това отношение следва да се отбележи, че счетоводните стандарти не определят от кои дружества се изисква да подготвят финансови отчети, те определят по какъв начин трябва да се изготвят тези отчети. В случая на КНР това е „Счетоводни стандарти за бизнес предприятия: основен стандарт“, в член 4 от който е посочено, че „предприятието изготвя финансови отчети“. Това е задължително изискване, като за дружествата, преустановили дейността си, не се предвижда изключение.
(82)
Освен това, макар че тези дружества са преустановили дейността си, те са продължили да имат активи (включително земя, сгради, машини и запаси) и пасиви и са съществували като юридически субекти поне до началото на 2013 г. Поради това се счита, че тези дружества са имали задължението да публикуват счетоводните си отчети за 2011 г. и липсата на тези счетоводни отчети представлява нарушение на критерий 2.
(83)
След оповестяването на окончателните заключения износителите изказаха твърдението, че ползите, извлечени от преференциалните данъчни режими и от безвъзмездните средства, не представляват значима част от техния оборот, което според тях се потвърждава от паралелното антисубсидийно разследване.
(84)
В това отношение следва да се припомни, че отговор на това твърдение вече беше даден в съображение 65 от временния регламент. Беше подчертано, че по-специално поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката доколко „значителни“ са нарушенията. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(85)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, заключенията в съображения 50-69 от временния регламент се потвърждават.
1.2. Индивидуално разследване
(86)
Както е посочено в съображение 70 от временния регламент, 18 съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. В настоящия случай извадката вече включваше седем групи дружества, които в общия случай се състоят от няколко производители износители, свързани търговци и свързани вносители в Съюза и трети държави. Индивидуалното разследване на 18 допълнителни (групи) производители износители освен седемте групи производители износители, включени в извадката, би затруднило необосновано разследването и би попречило то да бъде приключено в срок.
(87)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на индивидуалното разследване, заключенията в съображения 70-71 от временния регламент се потвърждават.
1.3. Държава аналог
(88)
Заинтересовани страни отбелязаха, че Индия не е подходяща държава аналог поради разпоредбите във връзка с местното съдържание, които са приложими за проектите от Jawaharlal Nehru National Solar Mission (JNNSM). Една страна изказа твърдението, че се изисква 75 % местно съдържание, а друга - че индийските производители могат да практикуват по-високи цени за модули, които са на 100 процента национално производство. Страните изказаха също така твърдението, че подобни изисквания значително увеличават цените на местните производители. В подкрепа на това твърдение беше представена статия от индийската преса (14). Тази статия обаче е публикувана повече от година след края на РП, като не са предоставени доказателства за въздействието по време на РП.
(89)
В същата статия се посочва обаче, че индийската соларна промишленост е изправена пред „силна конкуренция от страна на западните и китайските производители“. В подкрепа на това твърдение е трайното увеличение на вноса за Индия, както се посочва в съображение 92 по-долу. Въпреки че изискването за местно съдържание може да има известно отражение на индийския вътрешен пазар, може да се направи категоричното заключение, че индийският пазар е конкурентен пазар, на който се съревновават множество индийски и чуждестранни дружества.
(90)
Освен това съгласно информацията, публикувана от JRC (15), повечето от проектите от JNNSM ще бъдат свързани към мрежата след 2015 г. Целта, заложена в JNNSM за 2012 г. по отношение на свързаните към мрежата ФВ системи, е едва 50 MW; за сравнение към юни 2012 г. общият свързан към мрежата капацитет на Индия е вече над 1 GW. Това показва, че по време на РП значението на JNNSM за соларните инсталации в Индия като цяло е било под 5 %, поради което ефектът от JNNSM и нейните изисквания за местно съдържание, ако такива са съществували по време на РП - факт, който не е доказан от заинтересованите страни, е бил в най-добрия случай много ограничен. По-голямата част от инсталациите по време на РП са били в щата Гуджарат (около 65 %), подтиквани от политиката за оказване на подкрепа, която щатът е провеждал.
(91)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че индийският пазар е бил де факто защитен по време на РП от внос от множество източници, включително от КНР, тъй като започването на антидъмпингово разследване се е очаквало още от началото на 2012 г. Наистина на 23 ноември 2012 г. Индия започна антидъмпингово разследване срещу вноса на соларни елементи и модули от КНР, Малайзия, Тайван и САЩ, т.е. едва пет месеца след края на РП.
(92)
Това твърдение обаче не се подкрепя от тенденцията, която е следвал вносът на соларни елементи и модули и която проличава от търговската статистика на Индия (16):
Стойност в милиони USD
април 2010 г. - март 2011 г.
април 2011 г. - март 2012 г.
април 2012 г. - март 2013 г.
КНР
77,33
577,24
371,72
Индекс
100
746
481
Общо
252,63
1 348,48
827,07
Индекс
100
534
327
(93)
От таблицата по-горе става ясно, че вносът на соларни елементи и модули се е увеличил рязко с повече от 600 % за КНР и с повече от 400 % като цяло между 2010/11 и 2011/12 г. Впоследствие стойността на вноса се е понижила в известна степен, но това понижение е едновременно с понижението на цените на соларните елементи и модули. Спадът в стойността на вноса между 2011/12 и 2012/13 г. определено съвпада с понижаването на цените, което се констатира от специализираните консултантски фирми, като pvXchange, за същия период и което води до заключението, че обемът на вноса се е запазил сравнително постоянен между 2011/12 и 2012/13 г. Поради това беше направено заключението, че индийският пазар дефакто не е бил защитен през РП от внос от различни източници, между които и КНР.
(94)
След оповестяването на окончателните заключения китайското правителство изказа твърдението, че на 6 февруари 2013 г. САЩ са поискали консултации с Индия в рамките на процедурите на СТО за уреждане на спорове във връзка с изискванията за местно съдържание на JNNSM. Според правителството на Китай ефектът на правилата за местно съдържание в съчетание с антидъмпинговото разследване, посочено в съображение 91 по-горе, води в периода април 2012 г. - март 2013 г. до спад от 38 % (като стойност), докато през предходните години е било регистрирано увеличение.
(95)
В това отношение следва да се отбележи, че спадането като стойност се дължи на спада в цените, а не на спада в обема на вноса. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни предостави информация за развитието на вноса на соларни елементи и модули на индийския пазар като обеми между 2010 г. и март 2013 г. Данните показват трайно увеличение като обем на вноса на соларни модули и елементи на индийския пазар. Поради това беше направено заключението, че индийският пазар де факто не е бил защитен от предстоящото антидъмпингово разследване, и твърдяното, но недоказано и в най-добрия случай незначително въздействие на изискванията по JNNSM, посочени в съображение 90 по-горе, не е попречило на трайното увеличаване на вноса като обем.
(96)
Освен това следва да се посочи, че по-голямата част на периода април 2012 г. -- март 2013 г., в който, както се твърди, е проличало въздействието на JNNSM върху вноса в Индия, е след РП. Поради това евентуалното въздействие, оказано от този твърдян спад, през РП може да бъде само незначително.
(97)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че Tata Power Solar („Tata“) е навлязло на пазара съвсем наскоро, поради което не е подходящ производител от държавата аналог. В това отношение се отбелязва, че дружеството, назоваващо се по-рано „Tata BP Solar“, произвежда соларни модули от 1989 г. и поради това не може да се счита, че е навлязло наскоро на пазара. Според информацията, предоставена от друга заинтересована страна, Tata е навлязлo на пазара значително по-рано от петте най-големи китайски износители, включени в извадката.
(98)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Тайван би бил по-подходяща държава аналог от Индия, тъй като мащабите на тайванските дружества са в по-голяма степен сравними с тези на китайските износители и тъй като е налице съдействие от страна на тайвански производители. Други заинтересовани страни поставиха въпроса дали Индия е подходяща държава аналог, като се има предвид сравнително малкият мащаб на Tata, но не предложиха по-подходяща алтернатива.
(99)
Определено беше налице съдействие от страна на тайвански дружества. Едно дружество съдейства изцяло, а друго - само отчасти. Единственото изцяло съдействащо тайванско дружество обаче е по-малко от Tata, особено като продажби и производство на модули, които представляват близо 90 % от продажбите на разглеждания продукт, докато Tata продава чувствително повече от тайванското дружество, чиито продажби в този аспект са незначителни, както се посочва в съображение 76 от временния регламент. След оповестяването на окончателните заключения един от износителите постави въпроса дали са били установени контакти с частично съдействащо тайванско дружество, за да представи то липсващата информация. В това отношение следва да се направи препратка към съображение 76 от временния регламент, в което е разяснено, че Тайван не може да се използва като държава аналог, тъй като съдействащите тайвански дружества са произвеждали изключително елементи, докато китайският износ е предимно под формата на модули. Това важи и за частично съдействащия тайвански производител. Тъй като поради тази причина този производител вече беше счетен за неподходящ, не беше счетено за уместно от това дружество да се иска допълнителна информация.
(100)
Същата заинтересована страна твърди, че почти пълното отсъствие на продажби на модули не е причина Тайван да отпадне като държава аналог per se, тъй като разходите за обработка за превръщане на елементите в модули могат сравнително лесно да бъдат установени. Това обаче не се потвърждава от фактите, установени от разследването. Производството на един модул от елементи изисква множество производствени етапи, по време на които се създава значителна част от добавената стойност на модула. Както е посочено в съображение 137 от временния регламент, по време на РП средната разлика в цените на елементите и модулите е 555,92 EUR или 54 %, докато средната разлика в разходите възлиза на 377,99 EUR или 34 %. Това означава, че ако евентуално се определи нормална стойност за модулите от Тайван една значителна част от нея ще трябва да се основава на корекции на разходите за преработка, което не може да се счита за по-разумен избор от избора на държава, в която нормалната стойност за по-голямата част от разглеждания продукт може да се основава на продажните цени на продукта на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Индия разумно е била избрана за държава аналог, като се има предвид наличната надеждна информация.
(101)
Друга заинтересована страна посочи, че нe са посочени мотиви защо САЩ не са били счетени за подходяща държава аналог. В тази връзка следва да се препрати към съображение 74 от временния регламент, в което ясно е посочено, че „САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки“. Тъй като не бяха получени коментари конкретно относно защитата на пазара на САЩ, позицията по този въпрос остава непроменена.
(102)
Заинтересовани страни изтъкнаха, че резултатът от изчисляването на дъмпинга е изкривен поради разликите в икономиите от мащаба, които генерират китайските и индийските производители. Поради това беше проверено дали действително съществува зависимост между производствените обеми на едно дружество и неговия дъмпингов марж.
(103)
Сред седемте групи дружества, включени в извадката, има две групи със среден размер (Jinzhou Yangguang и Delsolar) и пет големи групи дружества (JingAo, LDK, Suntech, Trina и Yingli). Сред средно големите Jinzhou Yangguang е с най-нисък марж, а Delsolar с най-висок. Между тях се нареждат петте по-големи дружества. Оттук ясно проличава липсата на каквато и да било корелативна връзка между икономиите от мащаба и дъмпинговите маржове. Поради това беше счетено, че изчислението на дъмпинга не е изкривено поради разликите в икономиите от мащаба, които генерират китайските производители и индийският производител.
(104)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересованите страни изказаха твърдението, че липсата на зависимост между икономиите от мащаба и дъмпинговия марж не показва, че няма въздействие на икономиите от мащаба върху сравнимостта на цените. В ситуация, в която както в този случай дъмпинговият марж се основава на идентична нормална стойност за всички износители, той се определя предимно от експортните цени. Липсата на зависимост между икономиите от мащаба и дъмпинговия марж следователно показва също толкова липсата на зависимост между икономиите от мащаба и продажните цени. Поради това беше направено заключението, че разликите в икономиите от мащаба в настоящия случай не се отразяват на съпоставимостта на цените.
(105)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че производителят от държавата аналог има изключително високи продажни цени на вътрешния си пазар, които според нея са значително по-високи от продажните цени на промишлеността на Съюза, тъй като дъмпинговият марж в значителна степен превишава маржа на подбиване на цените. Това твърдение беше направено в следствие на сравнение на нормалната стойност за Индия и продажните цени на промишлеността на Съюза. Сравнението обаче е некоректно, тъй като нормалната стойност за Индия е само на база продажбите на печалба. Особено когато промишлеността на Съюза работи на загуба не е изненадващо, че водещите до печалба цени в Индия превишават средната цена на промишлеността на Съюза. Поради това фактът, че нормалната стойност за Индия превишава средните цени на промишлеността на Съюза, не показва, че изборът на Индия като държава аналог е неуместен.
(106)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че цените на Tata са изкривени, тъй като то е свързана с енергийното дружество Tata Power. Според заинтересованата страна това позволява на Tata да практикува по-високи цени в областите, обслужвани от Tata Power. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на твърдението, нито твърдяният ефект беше определен количествено. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(107)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че Tata е неконкурентоспособно дружество с високи производствени разходи и продажни цени, което според него е причината BP Solar да се оттегли през декември 2011 г. от съвместното си предприятие с него. В подкрепа на твърдението се цитира статия от пресата, в която се посочва, че „оттеглянето на BP от соларната промишленост след четири десетилетия дейност показва колко конкурентен и претоварен е фотоволтаичният пазар“. В същата статия обаче Tata не се определя като неконкурентоспособно дружество, а се говори за положението на пазара на соларни панели като цяло, като се споменава „убийствената конкуренция, която остави белег върху промишлеността“ и се посочва, че „много дружества в цял свят затвориха заводите си, съкратиха стотици работници и започнаха процедури за обявяване в несъстоятелност“. Поради това тази статия не може да докаже, че Tata е неконкурентоспособно дружество с високи производствени разходи и продажни цени.
(108)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че Tata не е била включено като част от индийския вътрешен пазар в продължаващото индийско антидъмпингово разследване, посочено в съображение 91 по-горе, поради значителният внос на елементи, който има. Въпреки че беше потвърдено, че Tata определено не е част от продължаващото индийско антидъмпингово разследване, това не означава автоматично, че Tata не е подходящ производител от държавата аналог. Нормалната стойност се основава изключително на елементи и модули, произведени от Tata в Индия, а не на вносни стоки. Фактът, че при производството на някои от продуктите са използвани вносни компоненти не означава, че получената нормална стойност не е представителна за Индия, още повече, че тя се базира предимно на продажни цени, а не на разходи.
(109)
Китайското правителство изказа твърдението, че продажбите на модули, реализирани от Tata, представляват едва 0,3 % от китайския износ за ЕС и не могат да се считат за представителни, като се позова на решението на Съда по делото Detlef Nölle (17). По това дело Съдът е счел, че когато общото производство в една държава е едва 1,25 % от обема на износа за ЕС, това е индикация, че въпросният пазар не е представителен. В настоящия случай китайското правителство не сравнява общото производство в Индия с общия китайски износ, а производството само на едно индийско дружество с общия износ на всички китайски износители. Това сравнение обаче е некоректно, тъй като на един конкурентен пазар с множество участници количествата, отнасящи се само до един производител, не са показателни за представителността на пазара като цяло. Освен това сравнението, направено в делото Detlef Nölle, е различно, тъй като общото производство на една държава се сравнява с общия ѝ износ. Съгласно информация, предоставена от Китайската търговска камара за внос и износ на машини (CCCME), прогнозите по отношение на производството в Индия са били, че то ще превиши 2 GW преди края на 2012, т.е. наскоро след края на РП. Подобно производство би се равнявало на 14 % от китайския износ за ЕС, което надвишава с много 5-процентния ориентировъчен праг, посочен в решението по делото Detlef Nölle.
(110)
След оповестяването на заключенията една от заинтересованите страни посочи факта, че при Tata няма интеграция нагоре по веригата и то трябва да се снабдява с полупроводникови пластини от трети страни. Според заинтересованата страна липсата на вертикална интеграция води до увеличаване на разходите, в сравнение с вертикално интегрираните китайски производители. Това твърдение обаче не беше подкрепено с доказателства. По-специално общите разходи на Tata биха били по-високи единствено ако цената, на която Tata купува полупроводниковите пластини, надвишава разходите за тяхното производство, което не е сигурно, тъй като много дружества във ФВ сферата работят на загуба през РП. Освен това дори големите вертикално интегрирани китайски производители често са купували значителни количества полупроводникови пластини от независими доставчици, което е в подкрепа на заключението, че липсата на вертикална интеграция по отношение на полупроводниковите пластини не води непременно до по-високи разходи за модулите и елементите.
(111)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че държавата аналог е неконкурентоспособна. Твърдението беше подкрепено с факта, че производството на соларни елементи в Индия бележи през 2013 г. най-ниските си стойности за предходните 5 години. Цитираният от тази заинтересована страна доклад обаче показва, че през РП индийското производство на елементи все още е поддържало високи равнища, близо до докладваните върхови стойности. Значителният спад в производството е настъпил след РП и поради това няма отражение върху резултатите от разследването.
(112)
Друг аргумент, представен в подкрепа на тезата, че държавата аналог е неконкурентоспособна, е антидъмпинговото разследване, посочено в съображение 91 по-горе. Институциите отбелязват, че разследването е все още неприключено и поради това от него не могат да бъдат извлечени каквито и да било изводи. Като цяло антидъмпинговите разследвания не са признак за липса на конкуренция, а за това, че местната промишленост счита, че е обект на нелоялни търговски практики от конкуренти, намиращи се в трети държави.
(113)
Като цяло Комисията счита, че изборът на Индия за държава аналог не е немотивиран.
(114)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на държавата аналог заключенията в съображения 72-77 от временния регламент се потвърждават.
1.4. Нормална стойност
(115)
След оповестяването на временните мерки една от заинтересованите страни коментира, че индийските дружества продават предимно модули, които не са предназначени за свързване с мрежата, като при тях цените и разходите са по-високи в сравнение с модулите, предназначени за свърване с мрежата, продавани от китайските износители. Беше изказано също така твърдението, че модулите, които не са предназначени за свързване с мрежата, по принцип са с по-малка мощност от модулите, предназначени за свързване с мрежата.
(116)
В това отношение следва да се отбележи, че са определени различни нормални стойности за модули със стандартен размер с повече от 36 елемента, които обикновено се свързват към мрежата, и за по-малки модули с до 36 елемента, които обикновено се използват без да са свързани към мрежата. Поради това се счита, че за всички видове на продукта е определена уместна нормална стойност, включително за модули, предназначени за свързване с мрежата и такива, които не са предназначени за свързване с мрежата.
(117)
Друга заинтересована страна заяви, че Tata има дейност и като дружество, разработващо цели ФВ проекти, поради което нейните продажби не са сравними с продажбите само на модули на китайските производители износители. В това отношение следва да се отбележи, че сравнението между цените на вътрешния индийския пазар и китайските цени за износ са правени изключително и само за продажбите на модули и продажбите на цели проекти или на интегрирани решения не са били използвани за определянето на нормалната стойност, тъй като беше счетено че не са сравними.
(118)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на нормалната стойност заключенията в съображения 78-86 от временния регламент се потвърждават.
1.5. Експортна цена
(119)
След оповестяването на временните заключения някои от включените в извадката износители направиха коментари по по-второстепенни въпроси във връзка с експортните цени, използвани за определяне на дъмпинговия марж. Там, където това беше оправдано, коментарите бяха взети под внимание и доведоха до известно ревизиране на дъмпинговите маржове на съответните дружества.
(120)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на експортната цена заключенията в съображения 87-89 от временния регламент се потвърждават.
1.6. Сравнение
(121)
След оповестяването на временните заключения някои от включените в извадката износители направиха коментари по по-второстепенни въпроси във връзка с корекциите, използвани при сравнението на експортните цени. Там, където това беше оправдано, коментарите бяха взети под внимание и доведоха до известно ревизиране на дъмпинговите маржове на съответните дружества.
(122)
След оповестяването на временните заключенията беше открита техническа грешка, довела до неправилна корекция на нормалната стойност за вътрешен транспорт. Грешката беше поправена и доведе до малко по-ниски дъмпингови маржове.
(123)
След оповестяването една от заинтересованите страни изказа твърдението, че може би е необходима корекция за равнището на търговията, тъй като страната не продава директно на монтажници, а на дружества, които препродават продукта, и на дистрибутори. Страната поиска подробна информация относно каналите за продажба на производителя от държавата аналог, но такава информация не можа да бъде предоставена с цел защита на поверителните данни. Като алтернатива базата от потребители на производителя от държавата аналог беше категоризирана в различни категории по обем на продажбите, което показа, че няма основания да се прави корекция за равнището на търговията.
(124)
В отговор на този анализ заинтересованата страна призна, че разликата в продаваните количества би довела до разлика в цената, но продължи да поддържа тезата, че практикуваните цени за монтажници биха били по-високи, отколкото тези за дистрибутори/дружества, които препродават продукта, дори монтажниците да закупуват количества, сходни с тези на дистрибуторите/дружествата, които препродават продукта. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени и поради това то не може да бъде взето предвид.
(125)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на експортната цена заключенията в съображения 90-92 от временния регламент се потвърждават.
1.7. Дъмпингови маржове
(126)
Един от включените в извадката производители износители поиска пълно разкриване на изчисленията на неговия дъмпинг с мотива, че в противен случай не би могъл да коментира точността на изчисленията. Тъй като това дружество не беше получило ТДПИ, нормалната му стойност беше определена въз основа на данните от Индия като държава аналог. Като се има предвид, че само един производител в държавата аналог съдейства изцяло на разследването, информацията от държавата аналог не може да се разкрива на равнище вид на продукта, за да не бъде нарушена поверителността на предоставената информация. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(127)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(128)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе съответно изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(129)
Въз основа на това окончателният дъмпингов марж за съдействалите дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 88,1 %.
(130)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта първо беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен с обема на китайския износ, посочен в съображение 167.
(131)
Тъй като съдействащите дружества са реализирали над 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е съдействал, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(132)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Други съдействащи дружества (приложение I, приложение II)
88,1 %
Всички други дружества
111,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(133)
В Съюза сходният продукт се произвежда от около 215 производители. Институциите провериха твърденията на заинтересованите страни, че броят им е по-голям; проверката показа, че допълнителните производители, за които се твърди, че съществуват, на практика са предимно производители износители, вносители, свързани с тях, дистрибутори и монтажници.
(134)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни оспориха факта, че данните, предоставени от Europressedienst, независима консултантска компания („консултанта“), са били използвани, inter alia, за определянето на производството на Съюза, производствения капацитет на Съюза, както и на други макроикономически показатели на вредата по отношение на промишлеността на Съюза и данните за вноса. Тези страни поставиха под въпрос независимостта на консултанта и изказаха твърдението, че той е свързан със жалбоподателя. Те поискаха също така разяснения въз основа на какво Комисията е избрала консултанта и поставиха под въпрос познанията му в областта на събирането на икономически данни във връзка с ФВ сектора. В тази връзка страните твърдяха, че Комисията е трябвало да използва за основа на констатациите си данни от други налични източници, по-специално известни научноизследователски институти. На последно място, за да оспори надеждността на данните, предоставени от консултанта, AFASE се позова на документа „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства и събирането на данни в случаите, свързани с прилагането на член 101 и член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и при сливания“.
(135)
Що се отнася до твърденията за връзки между консултанта и жалбоподателя, съответните заинтересовани страни не представиха доказателства, сочещи наличието на такива връзки. Аналогично, в хода на разследването не бяха намерени доказателства за наличието на връзка, излизаща извън чисто търговските взаимоотношения. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че prima facie доказателствата, представени от промишлеността на Съюза като жалбоподател, се базират на данни, предоставени от същия консултант. Въпреки че се признава, че констатациите за някои показатели са подобни на доказателствата, предоставени в жалбата, това не означа непременно, че до тях се е стигнало въз основа само на един източник. В жалбата в тази връзка са предоставени различните използвани източници.
(136)
Както беше обяснено в съображение 99 от временния регламент, Комисията счете за уместно в настоящото разследване да използва тази консултантска фирма поради това, че необходимите макроикономически данни, обхващащи целия пазар на Съюза, както и данните за вноса, не се предлагат от други обществено достъпни източници. Преди да избере Europressedienst, Комисията направи оценка на методологията, която консултантът използвана за събирането на съответните данни, както и на способността му да предостави необходимите данни поотделно за всички видове на продукта и за целия разглеждан период.
(137)
Освен това в хода на разследването предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с данните от други източници и бяха потвърдени. В тази връзка следва да се отбележи, че на пазара има няколко изследователски фирми, специализирани в събирането на статистически данни за ФВ сектора, като докладваните от тях данни почти никога не съвпадат точно. Това се дължи на факта, че нито един изследователски институт не може да докладва точни цифри, поради което докладваните показатели за фотоволтаичния пазар винаги се основават на оценки, независимо от това кой е доставчикът на данните. Поради това съпоставката, която Комисията направи, се състоеше в това да сравни тенденциите, които показват данните, получени от консултанта, с тенденциите, които показват данните, получени от други изследователски фирми, Съвместния изследователски център на Комисията (JRC) и Европейската асоциация на фотоволтаичната промишленост (EPIA) по същата тема, когато такива данни съществуват. При съпоставката не бяха забелязани значителни разминавания и тенденциите при индикаторите, при които беше направена съпоставка, бяха сходни. Следователно временните констатации не бяха въз основа само на данните, предоставени от консултанта, а и въз основа на анализа и оценката на тези данни, които Комисията сама направи. Освен това, както се посочва в съображение 9 по-горе, след налагането на временните мерки беше направено посещение за проверка в обекта на консултанта. Комисията направи проверката на място в обекта на консултанта с цел да провери надеждността на методологията му и на предоставените данни. Проверката на място беше проведена като продължение на съпоставянето на данните, което Комисията направи, и с цел да се получи допълнителна увереност по отношение на надеждността на данните и на свързаната с тях методология.
Проверката на място беше счетена за уместна с оглед прилагането на принципа на добрата администрация, въпреки че данните не бяха предоставени от заинтересована страна, а от консултант. Вследствие на нея Комисията получи допълнителни гаранции относно надеждността на данните, предоставени от консултанта.
(138)
Една от заинтересованите страни твърди, че методологията, използвана от Комисията за съпоставката на данните, не е била разяснена достатъчно подробно и поиска да бъдат разкрити и останалите източници, използвани за извършването ѝ. Същата страна твърди освен това, че използваната методология при всички случаи е била неприемлива, тъй като са съпоставени само тенденциите от различните източници, а не абсолютните стойности.
(139)
Що се отнася до другите източници, използвани за съпоставяне на данните, предоставени от консултанта, те са докладите, публикувани по същите теми от JRC и EPIA. Що се отнася до съпоставянето на данните с други източници, следва да се отбележи, че те показват не само прилики в тенденциите, но и сходен порядък на цифрите. Поради това беше направено заключението, че използваната методология е уместна и твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(140)
Що се отнася до квалификацията на консултанта, следва да се отбележи, че основната му дейност е събирането на данни във връзка с ФВ сектора и разработването на актуална база данни за фирмите на ФВ пазара. Тези данни се публикуват в специализирани списания и се използват от отделни фирми, за които консултантът извършва специални проучвания. Базата данни, създадена от Europressedienst, се актуализира редовно и се преиздава. Освен това консултантът има няколко години опит в сектора. Методологията на консултанта се състои по-специално в това да събира, проверява и агрегира информация, като използва различни източници, съществуващи на пазара. За целта той събира данните с помощта на стандартни въпросници, разпращани на дружествата, включени в базата данни, или по телефона, особено от производителите от Съюза, или по време на специализирани изложения, по-специално от производители от трети държави. Когато информацията не може да бъде получена чрез посочените канали, Europressedienst проверява финансовите отчети на дружествата от фотоволтаичния сектор или съдейства на свободна основа с други изследователски институти с оглед получаването на данни или тяхната съпоставка. Беше проверено и потвърдено, че тези източници се използват от консултанта в обичайната му дейност. В светлината на горното беше счетено за уместно в настоящото разследване да бъдат използвани услугите на Europressedienst, а твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
(141)
По отношение на издадения от съответната компетентна служба на Комисията документ „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства“ („Най-добрите практики“) следва да се направят следните бележки. На първо място, това е документ, който не ангажира Комисията, тъй като не е приет от колегиума на нейните членове, а е само публикуван от съответната служба с цел да предостави препоръки на заинтересованите страни как да представят икономически доказателства. На второ място, най-добрите практики се отнасят до представянето на икономически анализи и данни, използвани в някои разследвания от сферата на конкуренцията в съответствие с членове 101 и 102 от ДФЕС и при сливанията. Приложимите правила, стандартите по отношение на доказателствата и правомощията за разследване, определени на Комисията при делата от областта на конкуренцията, не могат да се сравняват с разследванията в областта на търговската защита, към които се прилага изцяло различен комплекс от правила.
(142)
След оповестяването на временните заключения няколко страни оспориха използваната от консултанта методология, като изказаха твърдението, че тя не отговаря на признатите научни стандарти. Както обаче е посочено в съображение 137, методологията беше подложена на оценка, а получените съгласно нея резултати бяха съпоставени и проверени, вследствие на което бяха счетени за съответстващи на другите публикувани данни и, следователно, за надеждни в разумна степен. Някои конкретни въпроси, повдигнати от заинтересованите страни и най-вече от AFASE, бяха изяснени и информация по тях беше предоставена в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(143)
CCCME изказа твърдението, че методологията при агрегирането на данните не е била разяснена. Твърдението беше отхвърлено, тъй като съответната информация беше предоставена на всички заинтересовани страни в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(144)
След оповестяването на окончателните заключения няколко от страните изказаха отново своите притеснения във връзка с избора на консултант от страна на Комисията и относно качеството на предоставените данни. Те твърдят, че данните на консултанта могат да бъдат поръчани и закупени ad hoc, за да удовлетворят конкретно посочените искания на потенциални клиенти и поради това са евентуално необективни. Освен това CCCME изказа несъгласието си, че данните, събрани от консултанта, могат да се считат за достоверни доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като те до голяма степен се основават на допускания и оценки. Освен това се твърди, че предоставените данни не са подкрепени в достатъчна степен от доказателства, представени в преписката, и че те не са от категорично, обективно и поддаващо се на проверка естество.
(145)
По отношение на тези твърдения следва да се препрати към съображения 136-137 по-горе, в които се представя допълнителна информация относно избора на консултанта. Освен това следва да се отбележи, че Комисията е наела консултанта въз основа на информацията, която е била на разположение в онзи момент, и при пълно спазване на приложимия към процедурата Финансов регламент на Комисията. Освен това следва да се припомни, че способността на консултанта да предостави всички необходими данни навреме беше от много голямо значение, тъй като Комисията е обвързана със законоустановени срокове за публикуването на временните констатации от все още продължаващото разследване.
(146)
Що се отнася до качеството на предоставените данни и доколко те могат да се считат за достоверни доказателства в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент, както беше посочено по-горе в съображение 137, методологията на консултанта за събиране на данни беше подложена на оценка и беше установено, че качеството ѝ е задоволително. Освен това, както се посочва в същото съображение, предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с други източници и беше установено, че те са в разумна степен коректни. На последно място следва да се отбележи, че базата данни на консултанта се актуализира редовно, независимо от нуждите и исканията на клиентите. Същата база данни се използва за агрегиране и предоставяне на статистически данни в сферата на фотоволтаичната енергия на различни клиенти, поради което твърдението, че данните не са обективни, трябваше да бъде отхвърлено.
(147)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията трябва да разкрие източниците, използваната методология и дружествата, с които си е съдействал консултантът за събирането на предоставените макроикономически данни. Друга заинтересована страна настоя, че използваната от консултанта методология предполага получаване на некоректни резултати. Няколко заинтересовани страни поискаха допълнителна информация относно използваната от консултанта методология, като среден процент на отговорилите/съгласилите се да бъдат интервюирани, дял на данните, събрани чрез всеки един канал, по какъв начин са проверени данните, апроксимации/допускания при генерирането на данните, брой на дружествата, за които са използвани апроксимации, както и поне от какъв порядък е броят на служителите на консултанта.
(148)
По отношение на тези твърдения следва да се отбележи, че след оповестяването на временните мерки Комисията предостави на заинтересованите страни методологията и използваните източници за агрегирането на данните и отговори на конкретни въпроси, поставени в тази връзка от заинтересовани страни след оповестяването на временните констатации. По отношение на допълнително получените искания за информация от заинтересовани страни след оповестяването на окончателните заключения се счита, че те са обхванати от информацията, предоставена след налагането на временните мита, доколкото това позволяват ограниченията, налагани от поверителността. Освен това следва да се подчертае, че Комисията провери на място начина, по който консултантът е събрал и агрегирал данните, както и допусканията, направени с цел агрегиране на данните. Резултатите от проверката бяха задоволителни и Комисията получи увереност в коректността на направените допускания и в качеството на данните, предоставени от консултанта. Освен това страните не оспориха данните като такива.
(149)
След оповестяването на окончателните заключения друга страна поиска разяснения по отношение на броя на производителите от Съюза, обхванати от консултанта при събирането на неговите данни и припокриването между тях и приблизително 215-те производители от Съюза, известни на Комисията. В това отношение следва да се разясни, че производителите от Съюза, обхванати от консултанта, са в голямата си част същите, за които е известно, че представляват промишлеността на Съюза в настоящото разследване, както е посочено в съображение 133 по-горе.
(150)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията е провела анализа на вредата непоследователно, тъй като той е направен отделно за модулите и отделно за елементите, докато изчисленията на дъмпинговия марж и на вредата са направени като среднопретеглени стойности за модулите и елементите заедно. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това дъмпинговите маржове и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(151)
И на последно място, друга заинтересована страна изказа твърдението, че изчислението на стойностите на макроикономическите показатели по време на РП неправилно е базирано на проста средноаритметична стойност за 2011 и 2012 г., тъй като подобна методология не би била обективна и не би дала резултати, отразяващи реалността през РП. Следва да се разясни, че прости средноаритметични на данните са използвани само когато тенденциите през съответните периоди са били сходни. При наличие на разнопосочни тенденции методологията е била съответно адаптирана, като е била отчетена пазарната реалност. Съответната заинтересована страна не изясни до каква степен резултатите от използваната методология не биха отразявали пазарната реалност. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(152)
Въз основа на горното и поради липсата на други коментари по този въпрос заключенията в съображения 98-101 от временния регламент се потвърждават.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(153)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е трябвало да бъде оценена отделно за собственото потребление на промишлеността на Съюза и отделно за свободния пазар. Една страна изказа твърдението, че данните относно елементите, предназначени за собствено потребление на промишлеността на Съюза, е трябвало да бъдат изключени от оценката на вредата поради това, че те не са били засегнати от дъмпинговия внос.
(154)
Както се посочва в съображение 105 от временния регламент, потреблението, обемът на продажбите, производството, производственият капацитет, използването на капацитета, ръстът, инвестициите, запасите, заетостта, производителността, паричните потоци, възвращаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и равнището на дъмпинговия марж следва да се оценяват с оглед на общата дейност на промишлеността на Съюза, т.е. включително използването за собствено потребление, тъй като производството за този пазар е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от съответната държава.
(155)
Разследването показа, че производителите от Съюза, при които има вертикална интеграция, са били принудени от ценовия натиск на дъмпинговия внос да внасят дъмпингови продукти (елементи) и да спрат производството им на цена, по-висока от вносната. Освен това при разследването се установи, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление са показвали сходни тенденции по отношение на цените, което също сочи, че са били засегнати в една и съща степен от съответния внос.
(156)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни настояха, че Комисията не е направила адекватен и мотивиран анализ на пазара на собственото потребление, нито е обяснила защо не е направен отделен анализ. Една от страните изказа твърдението, че не е предоставена информация за значението на производството на Съюза, предназначено за собствено потребление на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че съображение 106 от временния регламент, в което се заключава, че цените на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза не винаги са отразявали пазарните цени, противоречи на заключенията от съображение 155, в което се посочва, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление на промишлеността на Съюза са показвали сходни тенденции по отношение на цените.
(157)
Най-напред следва да се отбележи, че в съображение 105 от временния регламент са посочени причините, поради които е счетено, че е уместно да се работи с показатели за вредата, които се отнасят до цялата дейност на промишлеността на Съюза, включително до собственото ѝ потребление (с изключение на показателя рентабилност). В това отношение следва да се припомни, както е посочено в същото съображение, че при разследването се установи, че производството, предназначено за собствено потребление, е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от КНР, което не се оспорва от съответните заинтересовани страни. Поради това твърдението, че не са дадени обяснения защо не е направен отделен анализ, трябваше да бъде отхвърлено. Аналогично трябваше да бъде отхвърлено и твърдението, че е трябвало да бъде направен анализ на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза, тъй като то следва от горното заключение.
(158)
На второ място, въпреки че въз основа на горното значението на производството на Съюза, предназначено за собствено ползване, не е било счетено за съществен елемент, следва да се отбележи, че производството на Съюза на елементи, предназначени за собствено ползване, представлява около половината от цялото производство през РП. На последно място следва да се разясни, че фактът, че цените на пазара за собствено потребление не отразяват цените на свободния пазар не противоречи непременно на факта, че и двете категории цени са следвали едни и същи тенденции, тъй като в този случай те отново могат да бъдат на различни равнища и промените в тях могат да бъдат на по-високи или по-ниски равнища и така да показват различна картина. Въз основа на горното твърденията, отнасящи се до пазара, предназначен за собствено ползване, бяха отхвърлени.
(159)
Засегнатите страни не предоставиха информация, която да постави под съмнение констатациите относно определянето на пазара на Съюза. Въз основа на това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени, а констатациите, посочени в съображения 102-106 от временния регламент, бяха потвърдени.
3. Потребление на Съюза
(160)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до потреблението на Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 134-152, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(161)
Същата страна изказа твърдението, че потреблението на Съюза не следва да се определя чрез просто сумиране на наличния капацитет за производство на модули в Съюза, и че потреблението на модули за собствени проекти на промишлеността на Съюза следва да се извади от него. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като потреблението на модули беше определено въз основа на новоинсталираните мощности в Съюза. Такава е общоприетата практика за определяне на потреблението на модули. Потреблението на елементи беше определено въз основа на производството на модули в Съюза.
(162)
Друга страна изказа твърдението, че в описаната от консултанта методология се признава, че е трудно да се стигне до надеждни цифри за потреблението. Освен това се твърди, че данните за вноса, както и за експортните продажби на промишлеността на Съюза, са се базирали или на неподдаващи се на проверка оценки, или на непълни данни и че съпоставянето, което Комисията е направила, не е било достатъчно, за да се направи заключението, че тези данни са действително надеждни и точни.
(163)
Както вече беше посочено в съображения 136 и 137 по-горе, качеството на данните и на използваните за събирането им методологии беше проверено от Комисията по време на посещение на място, въз основа на което беше счетено, че използваните методологии са надеждни, а резултатите точни и в разумна степен надеждни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(164)
Въз основа на това и поради липсата на други коментари по отношение на потреблението на Съюза съображения 107-109 от временния регламент се потвърждават.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(165)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до обема на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 134-152, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(166)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни оспори методологията за определяне на общата стойност на вноса от КНР, като изказа твърдението, че тя е определена въз основа на трансакции на равнище CIF, без платено мито, поради което възникват съмнения дали тези трансакции действително са били предназначени за потребление в Съюза. По отношение на това твърдение следва да се изясни, че общата стойност на вноса от КНР, предоставена от консултанта, не е използвана при временните и окончателните констатации и че при разследването са определени само обеми на вноса и цени на вноса, както е видно от съображения 110-113 от временния регламент. Тъй като методологията за определяне на вносните цени не се оспорва като такава от заинтересованата страна, следва да се препрати към съответните констатации в съображения 113-117 от временния регламент и към съображения 168-176 по-долу. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(167)
Въз основа на това и поради липсата на други коментари по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР съображения 110-112 от временния регламент се потвърждават.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(168)
Един съдействащ несвързан вносител изказа твърдението, че вносните цени е следвало да бъдат определени въз основа на неговия внос в Съюза на разглеждания продукт. Данните, предоставени от този вносител по време на разследването, обаче представляват само една малка част от общия внос в Съюза и въз основа на тях не могат да се направят значими изводи относно средната вносна цена за целия внос от КНР по време на целия разглеждан период, който обхваща няколко години. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(169)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че методологията за определяне на цените не е била обяснена, по-специално как са слети и обединени данните от различните източници. Освен това се твърди, че разходите за внос е следвало да се определят на база проверената информация, събрана по време на разследването, а не на база оценки.
(170)
Счита се, че предоставената на заинтересованите страни методология е достатъчно пълна, за да позволи разбиране на начина, по който е стигнато до различните цифри. Що се отнася до разходите „за внос“, следва да се разясни, че цените на място са коригирани, за да се получат цени CIF. Направените оценки се потвърждават от данните, събрани по време на разследването.
(171)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от временния регламент. Допълнителна информация беше предоставена в рамките на двустранни срещи, доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза е гарантирана анонимност, позволяват това.
(172)
В съответствие с решението полупроводниковите пластини да бъдат изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 28-32) тези продукти бяха изключени и от изчислението на подбиването на цената. Освен това имаше и корекции в цените CIF, предоставени от заинтересованите страни. Тъй като извадката от несвързани вносители беше преразгледана поради причините, обяснени в съображение 21, при наличие и пълнота на данните бяха използвани средните разходи след вноса на новата извадка от вносители.
(173)
Ревизираното сравнение на цените беше извършено поотделно за всеки отделен вид на продукта за сделки на едно и също ниво на търговия със съответните корекции при необходимост и след приспадането на всички направени отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 19,8 % - 32,1 % за модулите, 4 % - 28,5 % за елементите 8 % - 29 % общо за разглеждания продукт.
(174)
Следва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител при елементите беше определено подбиване на цената с отрицателен знак. Изнесените количества обаче не са били значителни и поради това не могат да се считат за представителни.
(175)
Един от включените в извадката производители износители оспори източника, използван за корекцията от моноелементи към мултиелементи, без обаче да предостави доказателства в подкрепа на твърдението си. Не беше предоставена нова информация, нито нови доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(176)
Поради липсата на други коментари по отношение на цените на вноса от КНР и изчисляването на подбиването на цените съображения 113-117 от временния регламент се потвърждават в изменения си съгласно горното вид.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(177)
Някои страни поставиха под въпрос цялостната надеждност на използваните от Комисията за целите на разследването макроикономически показатели за вреда. Те изказаха твърдението, че тенденциите, установени при някои от тези показатели, се различават от тенденциите, установени по отношение на същите показатели сред включените в извадката производители от Съюза. Посочени бяха по-специално производството на Съюза, производителността, продажбите, средните разходи за труд и заетостта.
(178)
Както беше посочено в съображение 121 от временния регламент, макроикономическите показатели са използвани по отношение на всички производители в Съюза. При събирането на едни и същи данни за отделни производители от Съюза и за група производители от Съюза (т.е. включените в извадката производители от Съюза) тенденциите не са непременно идентични, тъй като например теглото на всяко едно от разглежданите дружества не се отчита при такава съпоставка. Поради това при сравнение на макроикономическите показатели за всички производители от Съюза и за включените в извадката не се стига непременно до значещи резултати и тези резултати не дават непременно възможност да се направи извода, че едните или другите данни са ненадеждни. При съпоставянето на тенденциите, следвани от макроикономическите показатели на промишлеността на Съюза, с тези, следвани от същите консолидирани показатели при включените в извадката производители от Съюза разлики се забелязват при няколко показателя, като производителност, производствен капацитет, обем на продажбите, заетост, производителност на промишлеността на Съюза между 2011 г. и РП. По всеки един от тези показатели включените в извадката производители от Съюза са се представяли по-добре от промишлеността на Съюза като цяло. Причината за това е, че по време на РП много производители от Съюза, които не са част от извадката, са спрели производството си и така са оказали отрицателно въздействие върху макроикономическия показател, изчисляван на равнището на Съюза. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(179)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че изводът, съдържащ се в съображение 153 от временния регламент, а именно, че положението на промишлеността на Съюза е показвало ясна низходяща тенденция по всички основни показатели за вредата, се основава на данни, предоставени от консултанта. В това отношение следва да се изясни, че, от една страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 4а-6в от временния регламент, се основават на данни, получени от консултанта и съпоставени, когато това е възможно, с други налични източници. От друга страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 7а-11в от временния регламент, се основават на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза, които са проверени на място от Комисията. Следва също така да се отбележи, че решаващи фактори за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, като равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза, средните продажни цени в Съюза както и изчисленията за подбиването на цената, са въз основа на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза и производители износители, които бяха проверени на място. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(180)
Поради липсата на други коментари относно цялостната методика на оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза съображения 118-123 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(181)
AFASE изказа твърдението, че обемът на производството, определен за модулите в съображение 124 от временния регламент, и производствения капацитет на промишлеността на Съюза, определен за модулите и елементите в същото съображение, са надценени, и предостави данни от други източници (т.е. EPIA, IMS и BNEF), сочещи по-малки обеми.
(182)
Обемът на производството, определен в съображение 124 от временния регламент, е въз основа на информация, обхващаща и търгувани на борсата дружества, и такива, които не се търгуват на борсата. Тенденциите, следвани от производството на Съюза и определени в съображение 124 от временния регламент, съответстват на тенденциите, следвани от потреблението на Съюза и определени в съображение 108 от временния регламент. Данните, предоставени от AFASE по отношение на обемите на производство, напротив, говорят за разлика спрямо потреблението на Съюза, определено в съображение 108 от временния регламент, и статистическите данни за потреблението на Съюза, публикувани от EPIA.
(183)
Що се отнася до производствения капацитет, разследването показа, че констатациите, съдържащи се в съображение 124 от временния регламент, включват производствения капацитет на дружествата, започнали процедури за обявяване в несъстоятелност или спрели производство по време на РП, тъй като производствените им обекти и оборудване не са били разпродадени и поради това те са били в състояние много бързо да възобновят производството си. Аналогично, както е посочено в съображение 182 по-горе, данните от съображение 124 от временния регламент включват данни от дружества, които не се търгуват на борсата.
(184)
И на последно място, както е посочено в съображение 137 по-горе, предоставените от независимия консултант данни бяха проверени и за тях беше установено, че са достатъчно точни. Въз основа на горното за данните, предоставени от AFASE въз основа на други налични източници, не беше установено, че непременно противоречат на временните констатации.
(185)
При всяко едно положение приемането на цифрите, предоставени от AFASE, не би повлияло на цялостните констатации, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, тъй като низходящата тенденция при тези показатели, а именно производство и производствен капацитет на Съюза, би била дори още по-силно изразена.
(186)
Един съдействащ несвързан производител изказа твърдението, че производственият обем, производственият капацитет и използването на капацитета е трябвало да бъдат определени въз основа на данните само за включените в извадката производители от Съюза. Тъй като това са макроикономически показатели обаче те следва да бъдат определени на равнището на производителите от Съюза с цел да се направи пълно и значещо описание на положението на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(187)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни поиска Комисията да обясни как консултантът е изчислил годишното производство на Съюза. Друга заинтересована страна поиска Комисията да даде допълнителни обяснения относно съчетаването на различните налични данни по отношение на общия производствен капацитет на Съюза. Друга страна посочи, че общото производство на Съюза и общият производствен капацитет на Съюза е трябвало да бъдат получени от производителите от Съюза, избрани за включване в извадката, тъй като това би дало по-надежден резултат. В тази връзка страната твърди, че обществено достъпните данни са неточни поради поверителното естество на тези цифри и че всеки един изследователски център или консултант е принуден да положи анализа си на редица оценки и допускания.
(188)
Следва да се разясни, че годишното производство на Съюза е изчислено въз основа на цифрите, докладвани от производителите от Съюза на консултанта. Когато за конкретна година не е могло да бъде получено годишното производство на определен производител от Съюза, за него е направена оценка, като степента на използване на капацитета от предходната година е приложена към новия производствен капацитет за съответната година. Институциите съпоставиха цифрите, получени от консултанта, с тези, докладвани в отговорите на промишлеността на Съюза във въпросниците за установяване наличието на правен интерес, попълвани преди започването на процедурата. Двете цифри са близки.
(189)
Що се отнася до искането за предоставяне на допълнителни разяснения по отношение на обединяването на разминаващите се данни за производствения капацитет на Съюза, следва да се отбележи, че тази информация е вече предоставена в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(190)
И на последно място, производството на Съюза и производственият капацитет на Съюза са макроикономически показатели и поради това трябва да бъдат определени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(191)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за производството (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Страната твърди, че това се потвърждава от факта, че макар консултантът да е използвал много по-голям брой производители от Съюза от Комисията при разглеждането от нейна страна на наличието на правен интерес на етапа на започването на процедурата, общият обем на производството, определен от консултанта, е по-малък от този, който Комисията е определила за целите на решението кои страни имат правен интерес по отношение на процедурата. Същата страна твърди също така, че поради това информацията, отнасяща се до този показател на вредата не може да се счита за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(192)
На първо място следва да се разясни, че броят на производителите, взети предвид от консултанта, от една страна, и от Комисията, от друга, е като цяло сходен, поради което твърдението, че резултатите са непоследователни трябваше да бъде отхвърлено. Следва да се припомни също така, че данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за производството, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(193)
Поради липсата на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 124-128 от временния регламент се потвърждават.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(194)
Една от заинтересованите страни твърди, че пазарният дял на промишлеността на Съюза за модули вече е бил едва 19 % през 2009 г. и че спадът с 6 пункта през разглеждания период не може да се счита за вреда.
(195)
Намаляването на пазарния дял с 6 пункта през разглеждания период трябва да се разглежда на фона на увеличеното потребление на модули в Съюза, което за същия период е нараснало с над 200 %. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от нарасналото потребление; напротив - дори при нараснало потребление тя не е могла да увеличи обема на продажбите си и е понесла загуба на пазарен дял. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(196)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за продажбите (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Следователно те не могат да се приемат за категорични доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Както е посочено в съображение 137 по-горе, данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за продажбите, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(197)
Поради липсата на други коментари по отношение на пазарния дял и обема на продажбите на промишлеността на Съюза заключенията от съображения 129-131 от временния регламент се потвърждават.
5.2.3. Заетост и производителност
(198)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните изказа твърдението, че методологията за определяне на общата заетост в Съюза по време на разглеждания период е некоректна. Същата страна твърди, че когато конкретните равнища на заетост на даден производител от Съюза не са били известни, вместо тях е била използвана средната заетост на тези производители от Съюза, за които е имало информация. Твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като методологията за определяне на общата заетост е различна, т.е. ако данни за заетостта, осигурявана от определен производител от Съюза, липсват, за тази цифра е направена оценка въз основа на данните за същото дружество от предишни години. Както е посочено в съображение 137 по-горе, тази методология беше проверена и беше установено, че тя е разумна. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(199)
Поради липсата на коментари относно равнищата на заетост и производителност на промишлеността на Съюза съображения 132-134 от временния регламент се потвърждават.
5.2.4. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(200)
Поради липсата на коментари в това отношение, съображения 135-136 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(201)
Една от заинтересованите страни оспори констатациите, че спадът в средните продажни цени е имал опустошителен ефект за рентабилността на промишлеността на Съюза. Тя изказа твърдението, че средните разходи на промишлеността на Съюза са спаднали в същата степен, поради което спадът в цената е естествено следствие. Както е описано в съображение 138 от временния регламент обаче, при разследването се установи, че продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали дори повече от средните ѝ производствени разходи, поради което намалението на разходите не е отразено в рентабилността на промишлеността на Съюза. Поради това се потвърждава, че спадът в продажните цени на промишлеността е имал опустошителен ефект върху рентабилността на промишлеността на Съюза и твърденията в това отношение се отхвърлят.
(202)
Друга страна оспори заключението от съображение 138 от временния регламент, че през РП цените са били на равнища, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза, и посочи, че пазарните сили определят дали това е така или не. Същата страна се противопостави и на заключението от същото съображение, че промишлеността на Съюза не е могла да извлече ползи от намаляването на разходите поради ценовия натиск на дъмпинговия внос. В това отношение институциите отбелязват следното: „нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза“ се отнася до факта, че промишлеността на Съюза е продавала на загуба и поради това не би могла да оцелее в дългосрочен план. Въпросът дали равнището на цената дава възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза следователно е въпрос единствено за отношението между производствените разходи и цените. „Не е могла да се възползва от намаляването на разходите“ се отнася до факта, че разходите са намалявали по-бавно от цените. И двете изявления са подкрепени с доказателства в съображение 138 от временния регламент. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(203)
Поради липсата на други коментари по отношение на средните продажни цени съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Разходи за труд
(204)
Същата заинтересована страна твърди, че за разлика от посоченото в съображение 140 от временния регламент, през разглеждания период не е имало никаква инфлация и поради това общото увеличение на разходите за труд не може да се дължи на този фактор.
(205)
За разлика от твърдението на съответната заинтересована страна при разследването се установи, че по време на разглеждания период е имало инфлация и че това, че увеличението на разходите за труд, което е ограничено до модулите, може да бъде обяснено с инфлацията и увеличената производителност.
(206)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза, е било причинено от увеличение в разходите за труд и от успореден на него спад на производителността. Най-напред обаче следва да се отбележи, че разходите за труд са останали непроменени в случая на елементите, а производителността се е увеличила и при елементите, и при модулите. Поради това увеличението на разходите за труд може да се обясни с увеличена производителност. Освен това разследването показа, че разходите за труд не представляват значителна част от себестойността на продукцията, както вече беше посочено в съображение 203 от временния регламент. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(207)
На тази база констатациите, изложени в съображения 139 и 140 от временния регламент, се потвърждават.
5.3.3. Запаси
(208)
Една от заинтересованите страни твърди, че изразено като процент от общото производството увеличението в нивата на запасите през разглеждания период е незначително и поради това не може да се разглежда като доказателство за вреда. Същата страна твърди освен това, че представянето на стойностите на запасите в съображение 141 от временния регламент е подвеждащо, тъй като за разлика от производствения обем на промишлеността на Съюза запасите са изразени в kW, а не в MW.
(209)
В тази връзка се отбелязва, че съображение 143 от временния регламент се изменя и следва да се чете като „…увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период не е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда“. Наличието на техническа грешка става ясно от предходното изречение, в което се заключава, че производителите от Съюза се опитват да разполагат с ограничени запаси, тъй като произвеждат в зависимост от подадените поръчки.
(210)
И на последно място, изразяването на запасите в kW или MW беше счетено за обстоятелство, което няма отношение към определянето на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(211)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че запасите е трябвало да бъдат определени за цялата промишленост на Съюза и че цифрите, получени само от десет производители от Съюза, не са представителни. Следва да се изясни, че запасите бяха разглеждани като микроикономически показател и поради това трябваше да бъдат определени въз основа на информация, събрана от отделни дружества, в този случай от извадката от производители от Съюза, счетени за представителни за цялата промишленост на Съюза. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(212)
Поради липсата на други коментари по отношение на запасите съображения 141-143 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвращаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(213)
След получен коментар от заинтересована страна следва да се изясни, че изявлението, че паричните потоци са следвали „тенденция към постепенно намаление“ между 2009 г. и РП от съображение 148 от временния регламент е неправилно, тъй като паричните потоци при модулите, макар да намаляват между 2009 и 2010 г., през 2011 г. се увеличават и спадат отново през РП.
(214)
Същата страна твърди, че цифрите относно инвестициите, представени в съображение 149 от временния регламент, са твърде ниски в сравнение с производствения капацитет на промишлеността на Съюза, както става ясно от съображение 124 от временния регламент. В подкрепа на това твърдение страната съобщи, че ѝ е известно, че един от производителите от Съюза е направил инвестиция в увеличение на капацитета, която е на много по-голяма стойност. Съответната страна заключава, че поради това определеният производствен капацитет на промишлеността на Съюза е бил надценен. Следва да се отбележи, че това твърдение не е подкрепено от никакви доказателства, по-специално що се отнася до инвестицията, направена от въпросния производител от Съюза. От своя страна цифрите относно инвестициите, посочени във временния регламент, се основават на действителна и проверена информация от включените в извадката производители от Съюза. Следва да се отбележи, че това твърдение се основава също така на съпоставка между съвкупните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза и на съвкупния производствен капацитет на цялата промишленост на Съюза; тази база за сравнение обаче не може да се счита за уместна, тъй като не са взети предвид съвкупните инвестиции на цялата промишленост на Съюза. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(215)
Поради липсата на други коментари относно рентабилността, паричните потоци, инвестициите и възвращаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали съображения 144-152 от временния регламент се потвърждават.
5.4. Заключения
(216)
С оглед на предходното заключенията, посочени в съображения 153-158 от временния регламент, а именно, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(217)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че при направения анализ на причинно-следствената връзка не са разграничени, разделени и количествено изразени вредоносните ефекти на дъмпинговия внос от ефектите на други известни фактори, които по същото време са нанасяли вреда на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че Комисията не е направила общ анализ на известните други фактори.
(218)
В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че Комисията в съответствие с установената си практика най-напред проучи дали е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и на второ място - дали някой от известните други фактори е прекъснал причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос. При този анализ е направена оценка на ефекта от други известни фактори върху положението на промишлеността на Съюза, те са разграничени и разделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, за да се гарантира, че вредата, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Беше установено, че нито един от тях не е оказал съществен ефект - при положение че изобщо е оказал ефект - върху положението на промишлеността, който да обори факта, че констатираната съществена вреда трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
(219)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изтъкнаха същите аргументи. В това отношение се твърди, че Комисията следва да определи изрично, чрез мотивирано и адекватно разяснение, че вредата, дължаща се на фактори, различни от дъмпинговия внос, не се приписва на него.
(220)
След като бяха разгледани всички факти при настоящото разследване се стигна до заключението, че дъмпинговият внос, взет изолирано, е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение не беше възможно да се определи количествено въздействието на другите известни фактори и поради това беше направена качествена оценка, както е посочено в съображения 164-222 от временния регламент. В заключение беше потвърдено, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от дъмпинговия внос. Беше счетено, че въздействието на други фактори върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза е било ограничено по мащаби. Следва да се отбележи, че в съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент няма изискване относно формата на анализите, които следва да бъдат проведени. Напротив, в съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент анализите трябва да се извършват така, че да бъде възможно вредоносният ефект от дъмпинговия внос да бъде отделен и разграничен от вредоносния ефект, причинен от други фактори. При разследването не бяха открити доказателства за това, че всички други известни фактори, които може да са допринесли към понесената вреда, заедно или поотделно, са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. С оглед на горния анализ беше потвърдено, че другите известни фактори не са били от такова естество, че да преобърнат констатацията, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос. Поради тези основания аргументите бяха отхвърлени.
(221)
След оповестяването на временните заключения някои заинтересовани страни възразиха срещу констатацията от съображение 160 от временния регламент. Те заявиха отново, че пазарните условия за продукта, предмет на разследването, са различни в различните държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Освен това същите страни изказаха твърдението, че националните програми за подкрепа, слънцегреенето и цените на електроенергията (включително регулаторните такси) са различни в различните държави, като същевременно във всеки пазар са налице различни пазарни сегменти (инсталации за частни домове до 40 kW, инсталации с търговско и промишлено предназначение от 40 kW до 1 MW и пазарният сегмент на доставчиците на електроенергия с инсталации от 1 MW до 10 MW). С оглед на това те изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши поотделно за всяка държава членка, от една страна, и за сегмента на големите и на частните ползватели, от друга.
(222)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на база отделната държава членка, без обаче да посочат допълнителни аргументи или нови доказателства в това отношение.
(223)
При разследването се установи, че продажбите и вносните цени са сходни в различните части на Съюза. Поради това може да се счита, че пазарът за продукта, предмет на разследването, определено е един. При разследването не се установи също така производителите от различните държави членки или региони да са концентрирали дейността си на техния собствен пазар, нито че дъмпинговият внос е бил концентриран в една държава членка или регион. Освен това нито една от заинтересованите страни не изказа твърдението, че дъмпингът и вредата следва да бъдат анализирани по държави членки, което обаче би било необходимо условие за провеждането на отделен анализ на причинно-следствената връзка по държави членки. При разследването не бяха открити доказателства, че този подход би бил уместен, по-специално като се има предвид, че цените на разглеждания продукт в целия Съюз са били сходни. Освен това се отбелязва, че слънцегреенето може да бъде различно в различните региони на една и съща държава членка, например много по-голямо в Южна Франция в сравнение със Северна Франция, или в различните региони на една и съща държава членка да действат различни програми за подкрепа (например в Белгия), поради което въздействието на тези фактори върху търсенето да бъде различно в различните региони на една държава членка. Разликите в регулаторната уредба на различните държави членки и/или региони и разликите в условията, като слънцегреене, не са достатъчен мотив за отделен анализ на причинно-следствената връзка и, оттам, на вредата и дъмпинга. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(224)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че макар от значение да са и други фактори, националните програми за подкрепа си остават основния фактор, определящ търсенето. Същата страна оспори, че на някои места вече е било постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници, като изказа твърдението, че цените на модулите са се увеличили след РП, докато тези на електроенергията са спаднали. Тя изказа и твърдението, че във всеки случай поне в някои държави членки регулаторните, икономическите и техническите условия не дават възможност за свързване към мрежата, поради което за тези държави членки е без значение дали е постигнато изравняването на цените или не. Същата страна обаче не предостави доказателства в подкрепа на изказаните твърдения. Горните аргументи във всеки случай потвърждават, че положението по отношение на националните програми за подкрепа, както и изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници могат до известна степен да се различават в различните държави членки. Сред предоставените данни обаче нямаше данни, чието естество да показва, че е обосновано да се направи анализ поотделно за всяка държава членка.
(225)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението и предостави информация, за която счита, че показва различните пазарни условия в различните държави членки и сегменти. Предоставената информация обаче не може да се счита за показателна, тъй като представлява презентация във формат Рower point, без каквито и да било доказателства в нейна подкрепа, и поради това тя не сочи, че анализът по държави членки би бил оправдан. Поради това твърденията на тази страна бяха отхвърлени.
(226)
Въз основа на това беше направено заключението, че анализирането на причинно-следствената връзка по държави членки и/или региони и по пазарни сегменти не би отговаряло на пазарната реалност. С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията в съображения 159 и 160 от временния регламент се потвърждават.
(227)
ПКНР изказа твърдението, че Комисията е проявила непоследователност при анализа на причинно-следствената връзка, тъй като анализът на вредата е направен отделно за модулите и за елементите, докато при анализа на вредата няма разграничение между видовете на продукта. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите за вредата действително са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят разглеждания продукт като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това анализът на причинно-следствената връзка е направен на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(228)
Една от заинтересованите страни оспори наличие на корелация в достатъчна степен между дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. Изказано беше твърдението, че в подкрепа на тази теза са, от една страна, фактът, че от 2009 г. до 2010 г. маржът на печалба на промишлеността на Съюза за елементи значително се е увеличил (от производство на загуба на 12 % печалба), докато китайският внос е бил с 36 % по-евтин от цените на промишлеността на Съюза и е увеличил пазарния си дял през същия период. От друга страна, между 2010 г. и 2011 г. китайският внос е увеличил пазарния си дял само с 6 пункта, въпреки че през същия период потреблението е нараснало много повече, а промишлеността на Съюза е регистрирала загуба от 36 %. Същата страна твърди също така, че що се отнася до РП, вносът на елементи от други трети държави е бил на едно и също ценово равнище с китайския внос, но е придобил по-голям пазарен дял, отговарящ на загубения от промишлеността на Съюза пазарен дял.
(229)
При разследването се установи, че през разглеждания период китайският пазарен дял се е увеличавал трайно за всички видове на продукта (17 процентни пункта при модулите, 17 процентни пункта при елементите). Дъмпинговият внос от КНР се е увеличил с над 300 % при модулите и с 482 % при елементите. Същевременно е налице значителен и траен спад в цените на китайския внос (64 % при модулите и 42 % при елементите през разглеждания период), като през РП те подбиват значително цените на промишлеността на Съюза. Успоредно на това промишлеността на Съюза е губела пазарен дял през разглеждания период и, както е описано в съображения 153 и 154 от временния регламент, всички основни показатели на вредата са показвали низходяща тенденция. Поради това се потвърждава, че е налице ясно съвпадение във времето между увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(230)
Както е посочено в съображения 161 и 162 от временния регламент, тази корелация по отношение на времето е установена за всички видове на продукта поотделно. Освен това анализът на въздействието, което вносът оказва върху маржа на печалба на промишлеността на Съюза поотделно за всяка година от разглеждания период, не води до значещи резултати, тъй като не е необходимо наличието на дъмпинг и съществена вреда, както и на причинно-следствена връзка между тях да се установява за всяка година поотделно. Корелацията между дъмпинговия внос и съществената вреда е доказана в достатъчна степен при анализа на процесите през целия разглеждан период.
(231)
Следва да се отбележи също така, че рентабилността на промишлеността на Съюза е един от факторите, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент, който трябва да бъде проучен, когато се разглежда въздействието на дъмпинговия внос върху положението на промишлеността на Съюза. Сам по себе си фактът, че промишлеността на Съюза е била рентабилна в една конкретна година не означава непременно, че тя не е понесла съществена вреда. Освен това не е необходимо загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза да отговаря точно на увеличението в пазарния дял на дъмпинговия внос, за да се установи наличието на причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос. И на последно място, други фактори (напр. внос от други трети държави или развитие на потреблението), които евентуално могат да имат отражение върху положението на понасяне на вреда, в което се намира промишлеността на Съюза, бяха разгледани отделно и по тях бяха направени констатации в съображения 164-224 от временния регламент.
(232)
Съвпадането във времето на нарасналия дъмпингов внос в значителни количества, подбиващ цените на промишлеността на Съюза, и на все по-нестабилното положение на промишлеността на Съюза е ясен показател за наличието на причинно-следствена връзка в настоящия случай, както е установено в съображения 161-163 от временния регламент. Поради това твърденията, че липсва каквато и да било корелация между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха отхвърлени.
(233)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна продължи да оспорва анализа на причинно-следствената връзка, тъй като рентабилността на промишлеността на Съюза не е била анализирана специално във връзка с определени години (по-конкретно 2010 г.), а за целия разглеждан период.
(234)
В тази връзка следва да се отбележи, че по отношение на причинно-следствената връзка не може да се достигне до валидни заключения, ако се отдели една конкретна година от разглеждания период, като същевременно не се обърне внимание на развитието на промишлеността през целия разглеждан период и връзката между него и развитието на дъмпинговия внос. Подобен анализ може да доведе само до една частична картина и от него не могат да се извлекат стабилни изводи. През 2010 г. рентабилността, която води след себе си други финансови показатели на промишлеността на Съюза, например, е висока поради особено големия скок в потреблението на Съюза, подтиквано от щедри схеми за подпомагане, което дава възможност на промишлеността на Съюза да подобри в най-голяма степен продажбите си през същата година, но само временно и във всички случаи не по начин, който е устойчив за този вид промишленост. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(235)
Поради отсъствието на други коментари относно влиянието на дъмпинговия внос констатациите от съображения 159-163 от временния регламент се потвърждават.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(236)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни направиха коментари по отношение на констатациите във връзка с вноса от трети държави и отново ги припомниха след оповестяването на окончателните заключения. Тези страни обаче не разкриха нова информация и доказателства, които евентуално биха променили настоящите временни констатации.
(237)
Страните подчертаха по-специално обема на вноса на елементи от Тайван. Абсолютният обем на вноса на разглеждания продукт от Тайван (1 132 MW) обаче представлява едва много малък дял (под 5 %) от общото потребление в Съюза (21 559 MW) и в сравнение с вноса от КНР (15 005 MW). Поради това приносът на вноса от Тайван към вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е незначителен, ако такъв изобщо има, и той не прекъсва причинно-следствената връзка в случая.
(238)
Поради отсъствието на други коментари относно вноса от трети държави констатациите от съображения 164-167 от временния регламент се потвърждават.
3.2. Развитие на потреблението на Съюза
(239)
Една от заинтересованите страни твърди, че Комисията не е анализирала въздействието, което оказва развитието на потреблението. В това отношение се твърди, че вносът от КНР не е удовлетворил изцяло увеличеното потребление и че въпреки че при модулите промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял между 2009 и 2010 г., през същия период тя е повишила рентабилността си. Освен това се твърди, че през 2009 г., когато вносът на елементи от КНР е имал само 8-процентен пазарен дял, промишлеността на Съюза от своя страна пак е регистрирала 8-процентна загуба.
(240)
Както е посочено в съображение 168 от временния регламент, въпреки спада на потреблението в Съюза през РП, през разглеждания период дъмпинговият внос от КНР или е запазил пазарния си дял (при модулите), или го е увеличил (при елементите) за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това не може да се направи заключението, че спадът в потреблението е бил от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Освен това при разследването се установи, че тъй като капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения е бил много по-малък от нивото на потребление, намаляващото през РП потребление не би могло да окаже влияние върху положението на понасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(241)
Друга заинтересована страна оспори твърдението, че в Съюза ще продължи да съществува търсене, дори ако липсват национални програми за подкрепа. Същата страна изказа твърдението, че има корелация между търсенето и програмите за подкрепа и че ако не съществуват подобни програми проектите във фотоволтаичния сектор вече не биха били печеливши, поради което търсенето на соларни панели също ще изчезне.
(242)
Както е посочено в съображение 169 от временния регламент, по време на разследването бяха получени индикации, че дори да не съществуваха програми за подкрепа, търсене в Съюза би имало и то би продължало да съществува. Съответната страна не предостави каквито и да било доказателства, които да поставят под съмнение тези констатации. С оглед на липсата на нова информация в това отношение констатациите, съдържащи се в съображение 169 от временния регламент, се потвърждават, а направеното във връзка с тях твърдение се отхвърля.
(243)
След оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че фактът, че капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения не е удовлетворявал търсенето в Съюза не е от значение, тъй като обемът на продажбите на модули на промишлеността на Съюза е спаднал в съответствие със спада в потреблението; ПКНР изтъкна отново, че спадът в потреблението между 2011 г. и ПР е причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки че потреблението в Съюза определено е спаднало между 2011 г. и РП и обемът на продажбите на модули е спаднал по подобен начин, тези факти трябва да се разглеждат във връзка с развитието на китайските дъмпингови цени, които значително подбиват цените на промишлеността на Съюза и така я принуждават да продава на загуба. В това отношение се припомня, че, както е посочено в съображение 111 от временния регламент, дъмпинговият внос от КНР или е запазил пазарния си дял (модули), или го е увеличил (елементи) при намаляващо потребление. Същевременно китайските вносни цени са спаднали значително и в значителна степен са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(244)
Поради липсата на други коментари по отношение на развитието на потреблението в Съюза констатациите от съображения 168 и 169 от временния регламент се потвърждават.
3.3. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(245)
След оповестяването на временните заключения няколко страни отново посочиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от въвеждането на преференциални цени (ПЦ). Същите страни твърдят, че въвеждането на ПЦ е оказало върху цените силен натиск в посока тяхното понижаване, а оттам и върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че е разгледано само въздействието, което въвеждането на ПЦ е оказало върху търсенето, докато е трябвало да бъде анализиран и ефектът върху цените. В същата връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че повечето от държавите членки са направили големи съкращения още през 2010 г. и така са оказали върху цените на модулите натиск в посока тяхното понижаване.
(246)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че държавите членки са направили съкращенията в ПЦ в различни моменти от време и с различна скорост и че представянето на обща за целия Съюз картина е твърде трудно. Независимо от момента, в който ПЦ са достигнали много ниски равнища, значителното понижение в цените на промишлеността на Съюза и в нейната рентабилност през разглеждания период не може да се обясни единствено или предимно с намалението на ПЦ. На първо място, въз основа на информацията, събрана за Германия и Италия, които заедно представляват около 75 % от пазара в Съюза през 2011 г., спадът в средните продажни цени е по-силно изразен от спада в ставките на ПЦ през РП. На второ място, събраните доказателства сочат, че при някои държави, като Италия, дори при много щедри ставки на ПЦ, промишлеността на Съюза е била принудена да свали чувствително цените си. На последно място, по време на РП, производителите от Съюза са били принудени да продават на цени под себестойността на продукцията, което произтича предимно от това, че китайските производители износители са държали 80 % от пазара на Съюза и следователно са имали възможност да влияят на механизма за определяне на цените.
(247)
При разследването беше установено също така, че поради по-високите ставки на ПЦ и поради спада в цените на модулите в Съюза до 2011 г. инвестициите в слънчева енергия са били изключително привлекателни, тъй като инвеститорите са постигали много висока възвращаемост. Това е довело до по-голям брой инвестиции и, следователно, до по-голямо търсене на соларни панели. Като следствие от увеличеното търсене общият обем заплатени ПЦ се е увеличил значително и повечето държави членки са ревизирали съществуващите схеми за ПЦ в посока надолу с цел да избегнат, inter alia, увеличение на себестойността на електроенергията. Това показва, че съкращаването на ПЦ може също така да е било следствие от спада в цените, а не обратното.
(248)
След оповестяването на окончателните заключения една заинтересована страна изказа твърдението, че е налице противоречие между съображение 246 по-горе, в което се посочва, че е трудно да се направи оценка на търсенето в Съюза като цяло, и съображение 223 по-горе, в което се посочва, че анализът на причинно-следствената връзка по държави членки не би довел до значещи резултати. В това отношение следва да се изясни, че при оценката, направена в съображение 246 по-горе, се говори за това, че е трудно да се очертае обща картина на развитието на ПЦ за целия Съюза, а не на търсенето в Съюза, както твърди заинтересованата страна. Следователно между двете съображения противоречие не съществува и поради това твърдението се отхвърля.
(249)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че дори при условия на високи ПЦ цената на модулите може да спадне значително поради технологичното развитие, икономиите от мащаба, намаляването на себестойността и увеличаващия се в глобален план производствен капацитет. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че събраните доказателства сочат, че италианските производители са били принудени да свалят цените си под себестойността на продукцията дори при наличието на високи ПЦ. Въпреки че посочените по-горе фактори може определено да са имали въздействие върху средните разходи, те не могат да обяснят защо производителите от Съюза е трябвало да свалят цените си под себестойността на продукцията. Поради това се стигна до заключението, че причината за спада на цените е бил предимно дъмпинговият внос от КНР, който е свалил цените до равнища, които не могат да бъдат поддържани; поради това твърдението беше отхвърлено.
(250)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че заключението, направено в съображение 247 по-горе, че съкращаването на ПЦ може също да е било следствие от понижаващите се цени, а не обратното, но не предостави доказателства в негова подкрепа.
(251)
Следва да се отбележи, че заключенията, посочени в съображение 247 по-горе, се основават на информация, налична по време на разследването, а описаният сценарий беше счетен за разумен с оглед на обстоятелствата на конкретния пазар. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(252)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново посочи, че не е съгласна със заключението, че ценовият натиск в посока надолу, оказван върху производителите от Съюза, е идвал предимно от дъмпинговия внос и изказа твърдението, че, напротив, съкращаването на ПЦ е принудило производителите от Съюза да намалят цените си. Същата страна отново настоя, че при ограничаването на ПЦ цените на фотоволтаичните системи са спаднали успоредно със спада в ПЦ, така че разходите за дружествата, разработващи проекти, не се увеличават, което в крайна сметка е довело до ценовия натиск върху производителите от Съюза.
(253)
Тъй като не бяха представени категорични доказателства в подкрепа на тези твърдения, Комисията поддържа анализа си и заключенията си, както е посочено в съображения 246 и 247 по-горе.
(254)
Същата страна твърди, че движещо за пазарите е развитието на ПЦ, и предостави информация, показваща броя на ФВ инсталациите през 2012 и 2013 г. в Обединеното кралство. Информацията, предоставена от тази страна, е публикация на правителството на Обединеното кралство въз основа на седмичните регистрации в централния регистър на ПЦ в страната (CFR). Следва да се отбележи, че тази информация се отнася предимно до период извън ПР и касае само една държава членка, докато настоящото разследване е насочено към положението на пазара на Съюза като цяло. Във всеки случай не се оспорва, че равнищата на ПЦ оказват влияние върху търсенето, тъй като рентабилността на инвестицията в места с по-малка слънчева радиация зависи от равнището на ПЦ. За да покажат обаче, че равнището, на което са определени ПЦ през РП, е причинило вреда, заинтересованите страни би трябвало да докажат, че увеличението на цената на производителите от Съюза до равнището, при което те не понасят вреда, би означавало, че производителите от Съюза не биха били в състояние да продават разглеждания продукт, тъй като инвестициите във ФВ системи не биха били жизнеспособни при такива ценови равнища. Такива доказателства не бяха представени. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(255)
Поради това твърдението, че редуцирането на ПЦ е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(256)
След оповестяването на временните заключения една от страните отново настоя, че развитието на ПЦ е направило възможностите за инвестиции в соларни инсталации непривлекателни за инвеститорите и така е ограничило търсенето на продукта. Друга страна изказа твърдението, че констатациите, представени в съображение 173 от временния регламент, че в Испания продължават да се правят инвестиции въпреки спирането на схемата за ПЦ, са некоректни.
(257)
Въздействието на ПЦ върху търсенето е засегнато в съображение 173 от временния регламент. Тъй като в това отношение не бяха представени нови аргументи, горното твърдение, че търсенето е спаднало в следствие на развитието на ПЦ, беше отхвърлено. Що се отнася до инвестициите в Испания, следва да се изясни, че констатациите от съображение 177 от временния регламент се базират на информация, получена в хода на разследването и проверена на място. Тъй като съответната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в това отношение, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(258)
След оповестяването на временните заключения няколко страни изказаха твърдението, че в условията на ниски ставки на ПЦ, инвестициите във фотоволтаични проекти са били икономически жизнеспособни само когато са били реализирани с най-евтините соларни панели, внасяни от КНР. Поради това се твърди, че съкращенията в ПЦ са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза. Друга страна изказа твърдението, че равнището, на което са заложени ставките на ПЦ, оказва въздействие върху механизма за определяне на цените на модулите.
(259)
Следва да се отбележи, че разходите за един модул, при които даден проект продължава да бъде икономически жизнеспособен, са различни за различните държави членки и региони в зависимост от многобройни фактори, като ПЦ, други регулаторни стимули, слънцегреене, цени на електроенергията от конвенционални източници и др.
(260)
Освен това при разследването се установи, че в момента инсталациите зависят във все по-малка степен от ПЦ, тъй като изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници твърде вероятно вече е постигнато за определени видове инсталации в някои региони на Европа, като голяма част от Италия, Испания, Португалия, Южна Франция и Гърция.
(261)
Въз основа на горните съображения изказаните в това отношение твърдения бяха отхвърлени.
(262)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията не е разследвала дали промишлеността на Съюза не е съумяла да прогнозира, че схемите за държавна подкрепа ще бъдат ограничени или прекъснати без предупреждение. Не бяха представени аргументи в подкрепа на това твърдение. Следва да се отбележи обаче, че съдейки от събраните доказателства, няма данни, които да сочат, че промишлеността на Съюза е реагирала неадекватно на пазарните сигнали (т.е. развитието на търсенето) и на другата налична информация (т.е. за ограничаването на схемите за подкрепа). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(263)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че съкращаването на ПЦ е станало причина за спада в продажбите на промишлеността на Съюза, тъй като инвестициите са били жизнеспособни само при достъпните цени на китайския продукт. Събраните доказателства всъщност сочат само слабо понижение в продажбите на промишлеността на Съюза през РП, за разлика от понижението, което би било очаквано, ако фотоволтаичните проекти са били осъществими само с китайски модули. Същевременно продажбите на модули на промишлеността на Съюза са се увеличавали до 2011 г., след което слабо са се понижили през РП, като са следвали една и съща тенденция с потреблението. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(264)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че констатациите, представени в съображения 174 и 175 от временния регламент, че промените в ПЦ не са прекъснали причинно-следствената връзка, нямат нито фактическа, нито правна основа и са в противоречие с член 3, параграф 7 от основния регламент, защото Комисията не е направила оценка на равнището на вредата, причинена от ограничаването на ПЦ, и защото е счела, че значителният спад в цената на промишлеността на Съюза е следствие единствено от дъмпинговия китайски внос. Същата страна твърди, че спадът в цената на модулите, елементите и полупроводниковите пластини е глобално явление и не се дължи на натиск от страна на китайския внос.
(265)
По отношение на твърдението, че Комисията не е направила оценка на нивото на вредата, причинена от съкращенията на ПЦ, следва да се посочат съображения 174, 175 и 182 от временния регламент и съображения 245-263 по-горе, в които Комисията прави заключението, че нито спадът в търсенето, нито въздействието на ПЦ върху цените на промишлеността на Съюза са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР, независимо дали те са евентуално причинени от съкращенията в ПЦ и - в случай че са - до каква степен. Поради това твърдението, че констатациите на Комисията не почиват на фактическа основа, беше отхвърлено. Що се отнася до твърдението, че спадът в цената на модулите и елементите е глобално явление, следва да се посочат съображения 164-167 от временния регламент, в които се прави оценка на обема и цените на вноса в Съюза от държави, различни от КНР. Въпреки че несъмнено е съществувала глобална низходяща тенденция при цените на модулите и елементите, цените на дъмпинговия внос от КНР са влошили тази низходяща тенденция и са я довели да равнището на загубата. Въз основа на горното твърдението беше отхвърлено.
3.4. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(266)
Поради липсата на други коментари по отношение на схемите за финансова помощ за промишлеността на Съюза констатациите от съображения 184 и 185 от временния регламент се потвърждават.
3.5. Свръхкапацитет
(267)
Една от заинтересованите страни настоя, че свръхкапацитетът на световния и на европейския пазар, а не вносът от КНР, е причинил съществената вреда. В тази връзка беше изказано твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила прекомерно капацитета си, както личи от ниската степен на неговото използване, и поради това сама си е причинила евентуално понесената вреда. Въздействието на свръхкапацитета в Съюза и в световен мащаб, визирано от това твърдение, вече беше засегнато в съображения 185-190 от временния регламент, поради което и с оглед на липсата на нови елементи твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(268)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че свръхкапацитетът е довел до рационализиране на цените. В това отношение следва да се отбележи, че, от една страна, свръхкапацитетът е довел на практика до надпревара за все по-ниски цени и до потискане на цените на промишлеността на Съюза, което като цяло е било по-голямо от намалението на производствените разходи. От друга страна, като е посочено в съображение 186 от временния регламент, увеличаването на капацитета от страна на промишлеността на Съюза е следвало развитието на пазара и беше счетено за адекватна реакция. Освен това увеличението на производствения капацитет при елементите е на по-ниско равнище, отколкото при модулите. Тъй като съответната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в това отношение, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(269)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на фокусираността ѝ само върху специализирани инвестиции и на неспособността ѝ да направи нужните инвестиции в разширяване на капацитета и намаляване на разходите. Това твърдение също не се потвърди от констатациите на разследването, които сочат, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет и ефективността си през разглеждания период (съображения 124 и 187 от временния регламент). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(270)
Една от заинтересованите страни изказа също така твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет, въпреки че степента на използване на капацитета вече е била ниска и това е довело до самопричиняване на вреда. Твърдението се базира на сравнение между тенденцията, следвана от инвестициите на включените в извадката производители от Съюза и тенденцията в използването на капацитета за цялата промишленост на Съюза, но тази база за сравнение е неуместна. Освен това при разследването се установи, че промишлеността на Съюза не е увеличила производствения си капацитет в мащаб, който да надхвърля промяната в търсенето в Съюза, поради което твърдението беше отхвърлено.
(271)
Освен това събраните доказателства сочат, че чрез инвестиции в ново оборудване промишлеността на Съюза е могла да намали производствените си разходи и да стане по-конкурентна като себестойност. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(272)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че заключенията от съображение 189 от временния регламент противоречат на констатациите от съображения 124 и 186 от временния регламент, без обаче да даде други обяснения, уточняващи естеството или степента на твърдяното противоречие. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(273)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни оспориха, че разширяването на капацитета на промишлеността на Съюза е било разумно и в съответствие с развитието на пазара, и по-специално с развитието на потреблението в Съюза. Що се отнася до модулите обаче, производственият капацитет се е увеличил със 106 %, докато потреблението в Съюза се е увеличило с 221 % за разглеждания период, т.е. повече от два пъти. Аналогично по отношение на елементите, производственият капацитет се е увеличил с 39 %, докато потреблението в Съюза се е увеличило с 87 % за разглеждания период. Това показва, че увеличението на капацитета е било значително по-малко от увеличението на потреблението и поради това не може да се счита за неразумно, като се има предвид, че в Съюза никога не е имало свръхкапацитет. Освен това анализът доколко разумно е увеличението на капацитета не следва да се основава на анализ по години, а трябва да отчита тенденцията през целия разглеждан период. Новоизграденият капацитет обикновено влиза в пълна експлоатация едва след известен период от време след реализирането на инвестицията и изолираният анализ в рамките на една година може да доведе до изкривяване на картината. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(274)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на свръхкапацитета на промишлеността на Съюза заключенията от съображения 185-190 от временния регламент се потвърждават.
3.6. Въздействие на цените на суровините
(275)
Част от заинтересованите страни настояха, че промишлеността на Съюза или най-малкото част от нея не е могла да се възползва от понижаващите се цени на полисилиция по време на РП, поради наличието на дългосрочни договори за доставка на суровината. По отношение на констатациите от съображение 193 от временния регламент, в който се посочва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да предговори дългосрочните си договори с доставчиците (включително производителите на полупроводникови пластини) и поради това е могла да се възползва от по-ниските цени, съответните страни изказаха твърдението, че предоговарянето или прекратяването на дългосрочните договори за полисилиций и/или полупроводникови пластини води до задействането на санкции. В подкрепа на това твърдение страните представиха статии от пресата, в които се съобщава, че някои производители от Съюза са изправени пред опасността от съдебни дела или че са прекратили договорите си. Част от страните представиха информация, която считат, че потвърждава, че дългосрочните договори не са могли да бъдат предоговорени.
(276)
Полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини. При разследването се установи, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., когато са достигнали връхната си точка - прибл. 500$/kg, но отново са спаднали през 2009 г., като в края на 2009 г. са били 50-55 $/kg, а през 2010 и началото на 2011 г. е регистрирана само слабо изразена тенденция към покачване. Цените са спаднали значително през РП и са стигнали до 30$/kg (JRC Scientific and Policy Reports, PV Status Report 2012). Следва да се отбележи, че въздействието, което цените на полисилиция са оказали върху промишлеността на Съюза, не може да бъде повече от незначително, тъй като евентуалният ефект, който те са имали върху производствените разходи за елементите и модулите, е бил размит по-нататък по веригата на стойността. Освен това в гореспоменатите статии от пресата се говори за процеси, настъпили след РП, които не са се отразили на положението на засегнатите производители от Съюза по време на РП, поради което посочените статии не могат да бъдат взети под внимание. Въпросът беше проучен допълнително след налагането на временните мерки и вследствие на това може да бъде потвърдено, че промишлеността на Съюза определено е била в състояние да предоговори не само цените в дългосрочните си договори, но също и евентуално предвидените в тях санкции.
(277)
Една от горепосочените заинтересовани страни изказа също така твърдението, че е достатъчно само някои производители от Съюза да са били засегнати от наличието на дългосрочни договори и че положението на промишлеността на Съюза като цяло не е от значение в случая. Тя заяви, че по-високите разходи не се отразяват на всички стопански субекти непременно по един и същ начин. Това твърдение не отчита констатацията, че като цяло за промишлеността на Съюза за средните цени на полисилиция в много случаи не е установено да са по-високи от пазарните или от спот цените и поради това въпросът дали по-високите разходи са се отразили на всички или само на някои стопански субекти не беше счетен за актуален. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(278)
Друга заинтересована страна поиска Комисията да раздели, разграничи и определи количествено въздействието на всеки един фактор, който е оказал въздействие върху положението на промишлеността на Съюза; като отделно следва да се разглежда по-специално въздействието на значителния спад в цените на полисилиция. В това отношение беше изказано твърдението, че спадът в цените на полисилиция, а не ценовият натиск от страна на китайския внос, е причинил спада в продажните цени. Що се отнася до промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че средните продажни цени са спаднали много повече от спада в средните производствени разходи, върху които може да се е отразил спадът в цените на суровината. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(279)
След оповестяването на окончателните заключения част от заинтересованите страни отново настояха, че въздействието, което е оказал спадът в цените на полисилиция върху разходите на промишлеността на Съюза, не е бил ограничен по веригата на стойността, нито се е размил по протежението ѝ, както се заключава в разследването. Както вече беше посочено в съображение 276 по-горе обаче, полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини, така че за евентуалното въздействие на ценовия спад върху производствените разходи при елементите и модулите беше установено, че то се е размило по веригата на стойността. Съответните заинтересовани страни не предоставиха каквито и да било доказателства, които да поставят под съмнение тези констатации. Освен това при разследването се установи, че спадът в цените на полисилиция през разглеждания период се е отразил на средните производствени разходи при елементите и модулите на включените в извадката производители от Съюза, които са намалели в сходна степен с цените на полисилиция. Една от заинтересованите страни постави под въпрос въздействието, което са оказали санкциите, които промишлеността на Съюза е трябвало да плати поради предоговарянето на договорите за доставки. В това отношение не може да бъде изключено, че ограничен брой производители може и да са били принудени да понесат санкции за прекратяването на договори за доставка на полупроводникови пластини през разглеждания период.
Комисията обаче не откри доказателства, че тези санкции може да са оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза като цяло или че те биха били представителни за нея. Такива доказателства не бяха предоставени и от въпросната заинтересована страна. Въпреки че не може да се изключи напълно, че санкциите може да са изиграли определено отрицателно въздействие върху ограничен брой производители от Съюза, общото въздействие върху промишлеността на Съюза е в най-добрия случай незначително и, следователно, не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от цялата промишленост на Съюза. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(280)
Друга заинтересована страна твърди, че спадът в продажните цени на продукта, предмет на разследването, в Съюза се държи отчасти на спада в цените на полисилиция. В това отношение обаче следва да се отбележи, че при разследването се установи, че вносът от КНР е бил дъмпингов и в значителна степен е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Поради това спадът в цените излиза извън намаляването на производствените разходи, което може да се обясни със спада в цената на суровината. Ако спадът в цената е бил просто следствие от спада в цената на суровината, промишлеността на Съюза не би била принудена да свали продажните си цени под равнището на производствените си разходи. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(281)
Друга заинтересована страна отново посочи, че съдебното производство срещу един производител от Съюза след РП може да е оказало въздействие върху положението, в което се е намирал най-малкото той през РП. Тази страна на обясни обаче как и в каква степен подобно събитие, настъпило след РП, би могло да окаже въздействие върху положението, в което се е намирал този производител през РП. Аналогично при разследването не се установиха доказателства, сочещи наличието на подобно въздействие. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(282)
Освен това същата заинтересована страна постави под въпрос горепосочените констатации, твърдейки че не са представени доказателства. Констатациите на разследването обаче се основават на факти и достоверни доказателства, чиито неповерителни версии бяха на разположение на всички заинтересовани страни.
(283)
Поради липсата на други коментари по отношение на въздействието, оказано от цените на суровината, констатациите от съображения 191-194 от временния регламент се потвърждават.
3.7. Самопричиняване на вреда: въздействие на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, разходоефективността, вноса от страна на промишлеността на Съюза
(284)
След оповестяването на временните заключения някои заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на това, че промишлеността на Съюза не е реализирала достатъчно големи икономии от мащаба. Отново беше заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и поради това евентуално понесената от тях вреда не може да бъде приписвана на дъмпинговия внос. Друга заинтересована страна изказа твърдението, че автоматизацията на производствените процеси струва скъпо, поради което икономиите от мащаба са още по-важни с оглед намаляването на производствените разходи.
(285)
При разследването се установи, че поради дъмпинговия внос промишлеността на Съюза - дори по-големите, вертикално интегрирани производители - не е могла в пълна степен да извлече ползи от високата степен на използване на капацитета, за да постигне икономии от мащаба. Във всеки случай разследването не разкри взаимовръзка между размера, вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като тази взаимовръзка е променена от високия ценови натиск на дъмпинговия внос. Разследването показа, че ползите от икономиите от мащаба не съществуват на пазар, в който степента на използване на капацитета е ниска, което е валидно също така за китайските производители. Поради това тези аргументи бяха отхвърлени.
(286)
Освен това една от заинтересованите страни изказа твърдението, че инвеститорите и банките не биха финансирали проектите, ако производителят на модулите е твърде малък, тъй като по-големите производители предоставят по-добри гаранции и са по-подходящи за банково финансиране. Иначе казано, инвеститорите и банките не са склонни да финансират фотоволтаични проекти, в които се използват модули, произведени в Съюза. Разследването обаче показа, че евентуално съществуващите предпочитания на инвеститорите и банките за финансиране на китайски производители, които имат по-голям производствен капацитет, е следствие на нарушението на пазара на Съюза, предизвикано от дъмпинговия внос. Както е посочено по-горе в съображение 285, мащабът на производствените конвейери не е от значение, ако степента на използване на капацитета остава ниска. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(287)
Една от заинтересованите страни отново настоя, че промишлеността на Съюза е имала неблагоприятна структура на разходите в сравнение с китайските си конкуренти, тъй като те са извличали ползи от по-ниските си разходи за труд, електроенергия и от по-ниските си амортизационни разходи, като същевременно са имали най-новото оборудване. Съответната страна обаче не можа да предостави нова информация или доказателства, които да оборят констатациите, до които достигна разследването в това отношение. Отговор на твърдението, че китайските производители използват най-ново оборудване, е даден по-специално в съображение 203 от временния регламент, в което е посочено, че производителите износители от КНР не са имали никакво конкурентно предимство, по-специално защото машините и оборудването се внасят от ЕС. Поради това горните твърдения бяха отхвърлени.
(288)
Друга страна изказа твърдението, че китайските производители са имали сравнително предимство по отношение на цените на полисилиция и на икономиите от мащаба, като то е довело до по-ниска себестойност на производството. Тази страна не предостави обаче нова информация или доказателства в подкрепа на това твърдение, които да могат да оборят констатациите, посочени в съображения 195 и 196, както и в съображение 203 от временния регламент. Поради това твърденията на тази страна трябваше да бъдат отхвърлени.
(289)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображение 203 от временния регламент и в съображение 287 по-горе, производителите износители от КНР нямат никакво сравнително предимство по отношение на суровините и оборудването, тъй като и суровините, и оборудването се внасят предимно от Съюза. Една от заинтересованите страни оспори горното, без обаче да предостави каквито и да било доказателства. Що се отнася до разходите за труд и административните разходи, включително амортизационните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за един модул през РП и за тях не може да се смята, че са изиграли съществена роля. Що се отнася до разходите за електроенергия, те са представлявали средно по-малко от 1 % от общите разходи за един модул през РП и за тях не може да се смята, че са изиграли съществена роля. Освен това твърдението, че китайските производители са използвали най-новото оборудване не беше подкрепено с доказателства.
(290)
Една от заинтересованите страни настоя освен това, че някои производители от Съюза са се снабдявали с елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Страната поиска вредата, причинена от тези трансакции, да не бъде приписвана на дъмпинговия внос. Разследването разкри обаче, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен като обем в сравнение с общото производство на Съюза; поради това отражението му - ако изобщо има такова - би било слабо изразено и за него не би могло да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(291)
Един несвързан вносител изказа твърдението,че във временния регламент не се отделя достатъчно внимание на факта, че броят на заетите лица се е увеличил през разглеждания период. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при модулите между 2009 и 2011 г. заетостта се е увеличила, а след това е спаднала през РП. При елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и е спаднала още през РП. Следва да се отбележи, че при модулите заетостта е следвала същата тенденция като производството на Съюза. Тъй като при елементите китайският износ е увеличавал пазарния си дял през целия период, промишлеността на Съюза не е могла да реализира ползи от увеличаващо се потребление, както се е очаквало. Поради това спадът в заетостта през 2011 г. и през РП отговаря на ситуация, в която дружествата или са изпаднали в несъстоятелност, или са спрели производството си на елементи.
(292)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на малкия мащаб и на липсата на икономии от мащаба. Както вече беше обяснено в съображение 285 по-горе и в съображения 195 и 196 от временния регламент, дори на глобалния пазар мащабът и, следователно, ползата от икономиите от мащаба не могат да продължат да съществуват, когато степента на използване на капацитета е като цяло ниска и когато в цял свят съществува огромен свръхкапацитет. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(293)
Освен това същата страна отново изказаха твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да постигне предимство по отношение на себестойността. Страната твърди, че това се дължи по-специално на факта, че повечето от производителите от Съюза са вертикално интегрирани. Тази страна обаче не предостави допълнителна информация в каква степен фактът, че производителите са вертикално интегрирани може да е оказал отрицателно въздействие върху структурата на тяхната себестойност. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(294)
Поради липсата на други коментари в това отношение съображения 195-206 от временния регламент се потвърждават.
3.8. Конкуренция от тънкослойните фотоволтаични продукти и други фотоволтаични технологии
(295)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни изказа отново твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията на тънкослойните фотоволтаични продукти и другите фотоволтаични технологии, тъй като те са конкурентни на продукта, предмет на разследването, особено при наземните системи и при покривните системи за търговски/индустриални обекти, които представляват значителна част от общия фотоволтаичен пазар в Съюза.
(296)
Разследването показа, че макар да са по-евтини от продукта, предмет на разследването, тънкослойните фотоволтаични продукти държат само малък дял от общия соларен пазар в Съюза, тъй като имат много по-нисък КПД и по-малка мощност от модулите от кристален силиций. Според наличната информация пазарният дял на тънкослойните продукти не е бил значителен в сравнение с общия соларен пазар в Съюза през РП. Поради това констатациите от съображение 208 от временния регламент, че макар евентуално да съществува известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тя се счита за несъществена, се потвърждават. С оглед на тези основания представените в това отношение аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(297)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че конкуренцията от страна на тънкослойните продукти вероятно е причинила съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение страната заяви, че в Германия пазарният дял на тънкослойните продукти от общия ФВ пазар е бил значителен през по-голямата част от РП и е спаднал едва в началото на 2012 г.
(298)
Разследването действително показа, че средните цени на тънкослойните продукти са били на по-ниски равнища от средните цени на продукта, предмет на разследването.
(299)
Както е посочено в съображение 296 по-горе, тънкослойните продукти имат много по-нисък КПД и по-малка изходна мощност от модулите от кристален силиций и поради това, ако изобщо съществува конкуренция с този продукти, тя не би могла да способства за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, тъй като модулите от кристален силиций са доминиращата технология на ФВ пазара на Съюза. В доклада на JRC за статуса на ФВ сектора от 2012 г. се посочва, че вследствие на спада в цените на поликристалния силиций през последните години тънкослойните продукти са изгубили пазарен дял в полза на модулите от кристален силиций.
(300)
С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията, съдържащи се в съображения 207-210 от временния регламент, се потвърждават.
3.9. Финансовата криза и нейното въздействие върху достъпа до финансиране
(301)
След оповестяването на временните заключения беше изказано твърдението, че вредоносният ефект на финансовата криза и нейното въздействие върху достъпа до финансиране следва да бъдат отделени и разграничавани и да не се приписват на дъмпинговия внос.
(302)
В това отношение следва да се посочи съображение 212 от временния регламент, в което се дискутира конкретно въздействието на финансовата криза и икономическата рецесия върху положението на промишлеността на Съюза. В това съображение е представена подробно обосновката, върху която почива констатацията, че макар да е оказала въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, финансовата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Конкретната обосновка не се оспорва от заинтересованите страни, като те не са представили и нова информация или доказателства, които да поставят под съмнение констатациите, представени в посоченото съображение. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(303)
Изказано беше също така твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на това, че тя не е успяла да намери подходящо финансиране и че Комисията трябва да разследва дали промишлеността на Съюза е поискала финансиране още докато е била печеливша. Разследването всъщност показа, че през 2010 г., когато промишлеността на Съюза е била все още печеливша, нивото на инвестициите се е увеличило при модулите и при елементите, съответно с 315 и с 10 % спрямо 2009 г. Тъй като фотоволтаичната промишленост е капиталоемка, следва да се очаква, че промишлеността на Съюза непрекъснато ще търси съответното финансиране, за да подобри разходоефективността си и да се конкурира с нелоялния дъмпингов внос. Поради това беше направено заключението, че липсата на достъп до финансиране е следствие от нарушенията, причинени от дъмпинговия внос, а не причина за тяхната поява. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(304)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че вредоносният ефект на финансовата криза следва да бъде отделен и разграничен и да не се прехвърля на дъмпинговия внос. Същата страна се позова на обществено достъпна информация, сочеща, че поне един производител от Съюза е възприел финансовата криза като основна причина за положението му на понасяне на вреда. Констатациите на настоящето разследване се основават на конкретни данни от дружествата, които излизат в значителна степен извън обхвата на обществено достъпните изявления на конкретните дружества. Поради това обществено достъпните изявления, към които се препраща, не могат да оборят констатациите от съображение 212 от временния регламент, в което се прави заключението, че въпреки че финансовата криза е имала известно отражение върху положението на промишлеността на Съюза, тя не би могла да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(305)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че следва да бъде отчетена разликата в достъпа до финансиране за промишлеността на Съюза и китайските производители износители. Същата страна изказа твърдението, че това е един от основните фактори, причинили съществената вреда на промишлеността на Съюза, а не дъмпинговият внос. Беше установено обаче, че преференциалният достъп до финансиране, който са имали редица китайски производители износители, изкривява пазара и е твърде вероятно да е една от основните причини, поради които китайските производители износители са могли да изнасят разглеждания продукт на дъмпингови цени. Поради това този фактор не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(306)
Поради липсата на други коментари по отношение на въздействието, оказано от финансовата криза, констатациите от съображения 211 и 212 от временния регламент се потвърждават.
3.10. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(307)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 213 и 215 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.11. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(308)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 215-217 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.12. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(309)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 218 и 219 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.13. Управленски решения
(310)
Част от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, визирано в съображение 220 от временния регламент, а именно, че съществената вреда, понесена от най-малко един производител в Съюза, се дължи на неправилни управленски решения. Страните предоставиха допълнителна информация под формата на статия от пресата. Предоставената информация обаче не може да бъде проверена и не може да обори констатациите на разследването, че управленските решения в съответното дружество са били нормални и предпазливи или не са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това горните твърдения бяха отхвърлени.
(311)
С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията в съображения 220 и 221 от временния регламент се потвърждават.
3.14. Други държавни политики
(312)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображение 222 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.15. Други аргументи
(313)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували по-рано във времето недостатъци и на липсата на политическа подкрепа от Европейската комисия през предходните години. Същата страна твърди също така, че освен националните схеми за подкрепа важни фактори на всеки един пазар са също така населението, БВП, потреблението на електроенергия, възможностите за финансиране и за свързване към мрежата. Тя обаче не успя да обоснове твърдението си, поради което то беше отхвърлено.
(314)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували по-рано във времето недостатъци. Твърдението обаче не беше анализирано, нито бяха представени доказателства в негова подкрепа; поради това то трябваше да бъде отхвърлено.
4. Кумулативна оценка на останалите фактори, за които е установено, че имат принос към вредата
(315)
Разследването показа, че е възможно следните други фактори да са имали принос към вредата: внос на разглеждания продукт от Тайван; спад в нивата на ПЦ; дългосрочни договори за поликристален силиций в случая на ограничен брой производители от Съюза; финансовата и икономическа криза.
(316)
Както беше показано в точки 3.1 и, съответно, 3.6 по-горе, възможният принос на вноса от Тайван и на дългосрочните договори за поликристален силиций на ограничен брой производители от Съюза е в най-добрия случай незначителен, тъй като той е бил разпределен по-нататък по веригата.
(317)
Що се отнася до финансовата и икономическа криза, разследването показа, че основната трудност пред промишлеността на Съюза при осигуряването на достъп до капитала, необходим за инвестиции, е бил дъмпинговият внос, който е попречил на промишлеността на Съюза да продава продуктите си на печалба, при положение че пазарът на Съюза е отбелязал голям растеж (2009-2011 г.).
(318)
Що се отнася до ПЦ, третите страни не успяха да докажат, че равнищата на ПЦ по време на ПР са били толкова ниски, че са попречили на производителите от Съюза да продават разглеждания продукт на цени, които не им причиняват вреда. Институциите са на мнение, че намаляването на равнищата на ПЦ може да обясни свитото търсене, тъй като инвестициите в някои райони вече не са жизнеспособни. То обаче не може да прекъсне причинно-следствената връзка, дори ако бъдат взето заедно с други фактори, за които е установено, че са допринесли за вредата, тъй като и тогава е на равнище, което, при условие че няма дъмпингов внос, би позволило на производителите от Съюза да продават продуктите си на цени, които не им причиняват вреда.
(319)
Поради това дори и да бъде оценен кумулативният ефект от четирите други фактора, които евентуално са допринесли към вредата, причинно-следствената връзка между дъмпинга и вредата не се прекъсва.
5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(320)
Всички ефекти от факторите на вредата, различни от дъмпинговия внос, бяха анализирани поотделно и заедно. Вследствие на това се стигна до заключението, че общата оценка на всички фактори, които евентуално са имали отражения върху положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза (т.е. внос от трети страни, ПЦ, въздействие на цените на суровината, финансова криза), не може да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по-специално като ниски цени и финансова загуба, дължаща се на проникването на разглеждания продукт под формата на евтин внос в значителни количества от КНР. Въз основа на горното временните констатации, посочени в съображения 223 и 224 от временния регламент, а именно, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(321)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че оценката на интереса на Съюза не се базира на представителен брой стопански субекти.
(322)
Комисията влезе във връзка с различни стопански субекти по следния начин.
(323)
Несвързани вносители: Както е посочено в съображение 12 от временния регламент, Комисията се свърза с всички 250 несвързани вносители, за които беше информирал жалбоподателят, и подбра временна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, която да обхване най-големия възможен представителен обем внос, който може в разумна степен да се очаква да бъде разследван за наличното време. Както е обяснено в съображения 12 и 232 от временния регламент обаче само за едно от дружествата, временно избрани за включване в извадката, след проверка се потвърди, че то действително е несвързан вносител. След публикуването на временния регламент още петнадесет несвързани вносители, изпратили първоначално формуляр за включване в извадката на етапа на започване на процедурата, но невключени в извадката, бяха поканени да продължат да съдействат на разследването. Шест от тях приеха и получиха въпросника, като пет представиха попълнен въпросник и отговорите на трима от тях бяха счетени за достатъчно изчерпателни. Окончателната извадка от несвързани вносители поради това включваше четири несвързани вносители, представляващи от 2 до 5 % от вноса на разглеждания продукт. Що се отнася до малкия процент, трябва да се има предвид, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза не се осъществява чрез несвързани вносители, както се обяснява в съображение 12 от временния регламент.
(324)
Стопански субекти, различни от несвързаните вносители (стопански субекти нагоре и надолу по веригата): както е посочено в съображение 226 от временния регламент, Комисията изпрати и конкретни въпросници до близо 150 стопански субекти, включително до тези несвързани вносители, които бяха заявили своя интерес след започването на разследването и които следователно имаха възможността да предоставят имаща отношение информация на Комисията. Под внимание в разследването бяха взети освен това не само отговорите на въпросниците, но и поддаващите се на проверка и надлежно обосновани коментари и изявления, направени от заинтересованите страни в рамките на определения срок, независимо дали съответните страни са отговорили на въпросника или не. AFASE по-специално изпрати на Комисията коментари от името на своите членове - стопански субекти от сферата на ФВ енергията, които също бяха анализирани.
(325)
С оглед на горното бяха събрани достатъчно елементи, даващи възможност за солидна оценка на интереса на Съюза. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(326)
Една от заинтересованите страни поиска от Комисията да разясни как е боравила с попълнените от вносители въпросници, за които е счела, че са подадени от стопански субекти надолу по веригата.
(327)
В отговор на това искане следва да се разясни, че 36-те отговора, посочени в съображение 241 от временния регламент, се отнасят до отговори на приложение Б към известието за започване на процедура, чиято цел е да се състави извадка от несвързани вносители, ако това е уместно.
(328)
Що се отнася до отговорите на въпросниците, представени от двамата стопански субекти, посочени в съображение 12 от временния регламент, единият от тях беше взет под внимание в съответния анализ на стопанските субекти надолу по веригата. Вторият оператор представи допълнителна информация, от която става ясно, че противно на посоченото в съображение 12 от временния регламент, той е на практика вносител на модули, но не и вносител на елементи. Независимо от това информацията, предоставена в отговора му на въпросника, не беше достатъчна, за да бъде включена в анализа на несвързаните вносители, поради факта, че предоставените отговори бяха непълни.
(329)
След налагането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения за проверка в обектите на две дружества, разработващи проекти (вж. съображение 8 по-горе). Освен това шестте отговора на специалните въпросници (вж. съображение 324) от страна на доставчици на услуги, работещи също така във фотоволтаичния сектор (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), за които първоначално беше счетено, че не са достатъчно изчерпателни (вж. съображение 241 от временния регламент) бяха анализирани и взети под внимание за целите на настоящото разследване (вж. съображения 369-371 по-долу).
(330)
В резюме за анализа на интереса на Съюза се разчиташе на следната информация:
-
отговорите на въпросника, получени от осемте включени в извадката несвързани вносители, както и отговорите на специалния въпросник, получени от осем стопански субекта нагоре по веригата и от тринадесет стопански субекта надолу по веригата (седем дружества, разработващи проекти/монтажници; шест доставчици на услуги, които работят и в сектора на ФВ енергията) от общо 150 стопански субекта, заявили интереса си след започването на процедурата и получили специалните въпросници;
-
данните, проверени по време на проверките на място в обектите на осем производители от Съюза, един несвързан вносител, двама стопански субекти нагоре по веригата, четирима стопански субекти надолу по веригата (дружества, разработващи проекти/монтажници) и едно сдружение (вж. съображение 17 от временния регламент и съображение 8 по-горе).
-
данните относно интереса на Съюза, предоставени от други заинтересовани страни, включително от сдружения, както и обществено достъпни данни относно развитието на ФВ пазара в Европа, по-специално: Глобални пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор за 2013-2017 г., изготвен от EPIA.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(331)
Част от заинтересованите страни оспориха заключението, че промишлеността на Съюза би могла да извлече ползи от налагането на евентуални мерки, като посочиха, че: i) мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си; ii) промишлеността на Съюза разполага с малки производствени съоръжения и поради това не е в състояние да задоволява търсенето за определени видове инсталации, като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации; iii) производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране; iv) налагането на мита върху елементите дефакто ще увеличи производствените разходи на производителите на модули от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите; v) при значителен спад на китайския внос производителите от други трети държави най-вероятно ще се възползват от положението на по-малък внос от КНР.
(332)
Що се отнася до твърдението, че мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си, следва да се отбележи, че съответните страни не можаха да предоставят поддаващи се на проверка доказателства за съществуване на пряка връзка между налагането на мерките и намаляването на търсенето на фотоволтаични продукти, за което се доказа, че в течение на годините се влияе от няколко фактора.
(333)
В отговор на твърдението, че промишлеността на Съюза има малки производствени съоръжения и поради това не може да удовлетвори търсенето на определени видове инсталации като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации, следва да се отбележи, че разследването показа, че промишлеността на Съюза има капацитета да доставя и инсталациите с търговско и промишлено предназначение (от 40 kW до 1MW), и инсталациите от пазарния сегмент на доставчиците на електроенергия (от 1 MW до 10 MW). Освен това при разследването не бяха намерени доказателства, че в един и същ проект не могат да се използват продукти, доставяни от различни производители. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(334)
Аргументът, че промишлеността на Съюза не би извлякла полза от мерките, защото производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране и че инвестиционните фондове не биха приели да финансират проекти, в които се използват произведени в ЕС модули, не беше потвърден. Във всеки случай се очаква, че налагането на мерките ще възстанови равнопоставените пазарни условия, което следва да възвърне увереността на инвеститорите, включително на тези от банковия сектор, в способността на производителите от Съюза да разработват жизнеспособни проекти. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(335)
Що се отнася до твърдението, че налагането на мита върху елементите де факто ще увеличи производствените разходи на производителите от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите, следва да се посочи, че макар че не е изключено, че вследствие налагането на митата може да настъпи известно увеличение на цените, следва да се има предвид също така, че според информация от обществено достъпни източници тенденцията при цените на модулите и елементите е низходяща. Следователно, дори ако цената на елементите евентуално се увеличи като следствие от мерките, общата низходяща тенденция в цените следва да доведе до спадане на цената на модулите. Въпросните производители могат да решат също така да се снабдяват с елементи в Съюза, а не от КНР. И на последно място, очаква се че налагането на мерките ще увеличи използването на капацитета на производителите на елементи в Съюза и така ще увеличи икономиите от мащаба, които генерират те вследствие на намалените разходи. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(336)
Аргументът, че при значително намаление на китайския внос след налагане на мерките други трети държави, а не промишлеността на Съюза, най-вероятно ще се възползват от тази ситуация, не се потвърди от разследването. При разследването не се установиха ясни индикации, че други трети държави биха насочили масирано своя износ към пазара на Съюза, по-специално като се има предвид вероятното разрастване на пазарите на други трети държави, по-специално в Азия, което прогнозират обществено достъпни източници на информация. И на последно място, липсват индикации, че дори при увеличение на вноса от други трети държави вследствие на намаляването на китайския внос, промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да се конкурира с вноса от тези трети държави.
(337)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че е нереалистично да се очаква появата на устойчива промишленост на Съюза, произвеждаща модули и елементи, тъй като няма рационален инвеститор, който би инвестирал в производителите на Съюза, които според същите заинтересовани страни страдат от неблагоприятна структура на разходите и поради това не могат да произвеждат на конкурентни цени. В хода на разследването не се потвърди, че промишлеността на Съюза страда от неблагоприятна структура на разходите, както се обяснява в съображения 202 и 203 от временния регламент. Поради това липсата на дъмпингов внос и използването на производствения капацитет в по-голяма степен следва да доведе до икономии от мащаба и да даде възможност за появата на устойчива промишленост на Съюза. С оглед на горното твърдението беше отхвърлено.
(338)
Една от страните изказа твърдението, че търсенето в Съюза се определя от развитието на ПЦ и че очакваната от инвеститорите възвращаемост на инвестициите е свързана с това развитие. По-специално се твърди, че ако цените в Съюза се повишат вследствие на митата и ПЦ не последват в съответната степен това увеличение, търсенето ще спадне и промишлеността на Съюза няма да извлече ползи от наложените мита.
(339)
В отговор на горното твърдение следва да се отбележи, че въпреки корелацията между равнището на ПЦ и търсенето на ФВ инсталации, събраните в хода на разследването доказателства сочат, че бъдещото търсене ще зависи във все по-малка степен от ПЦ и други схеми за подкрепа, тъй като е твърде вероятно при някои видове инсталации на редица места в Съюза да е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (вж. съображение 260 по-горе). Освен това очакваната възвращаемост на инвестициите следва да се основава на справедливи пазарни цени. И най-накрая, както се посочва в съображение 335 по-горе, въпреки че не е изключено след налагането на мерките да се стигне до известно увеличение на цените, следва да се отбележи, че обществено достъпните източници на информация сочат, че общата тенденция е низходяща. Поради това твърдението се отхвърля.
(340)
Заинтересовани страни посочиха, че тъй като търсенето на соларни панели се определя от схемите за подкрепа, по-специално от ПЦ, и от равнището на цените на електроенергията за крайния потребител (които от своя страна определят изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници), ценовата еластичност на търсенето може да бъде много голяма. Въпреки констатацията, че едно значително увеличение на цените може поради естеството на пазара да доведе до значително намаляване на търсенето, която се сочи от съответните заинтересовани страни, да е вярна, твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като е много слабо вероятно увеличението на цените, произтичащо от мерките, да бъде значително и по-специално поради следните причини. На първо място, всички налични източници потвърждават, че значителният спад, регистриран в цената на разглеждания продукт през РП и от края на РП до днес, ще се запази.
На второ място, икономическият ефект от ангажимента за спазване на минимален ценови праг, който Комисията прие, се изразява в това, че китайските производители износители ще доставят разглеждания продукт на минимална вносна цена 60 c/W, което е много под цената, наблюдавана през РП, в обем, който в общи линии съответства на техния сегашен пазарен дял. При това ценово равнище е твърде слабо вероятно търсенето да намалее значително, тъй като то гарантира достатъчно търсене и при сегашното равнище на подкрепа, предоставяно от схемите за подкрепа, и при сегашните равнища на изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Освен това се очаква цената на електроенергията за крайни потребители да се увеличи, докато се очаква цената на разглеждания продукт да спадне. Формулата за индексиране на ангажимента за спазване на минимален ценови праг гарантира, че по отношение на минималната вносна цена се отчитат по-нататъшните спадове в цената на разглеждания продукт. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(341)
Няколко заинтересовани страни настояха отново на твърдението, че интересът на промишлеността на Съюза не е значителен, тъй като добавената стойност, създавана от секторите нагоре и надолу по веригата, е много по-голяма от добавената стойност, създавана от промишлеността на Съюза във веригата на стойността във фотоволтаичния сектор. Аргументът, че различните сегменти във фотоволтаичния сектор имат различна добавена стойност не се оспорва. Както е посочено в съображение 228 от временния регламент, при разследването се установи, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, причинена от нелоялни търговски практики. Някои производители от Съюза определено вече са били принудени да затворят обектите си, като влошаването на това положение изглежда сигурно, ако не бъдат наложени мерки. Всички сегменти във фотоволтаичния сектор са тясно свързани и изчезването на производството на Съюза би било пагубно за целия фотоволтаичен сектор, като би го направило изцяло зависим от външни доставки. Поради това, а и поради причини във връзка със сигурността на доставките твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(342)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново повтори твърдението си, че по-високата добавена стойност, създавана от промишлеността нагоре и надолу по веригата в сравнение с промишлеността на Съюза, произвеждаща разглеждания продукт, е от значение при решението за налагането на антидъмпингови мита. В това отношение се потвърждава, че при оценката на интереса на Съюза институциите са преценили и положителните, и отрицателните последици, които митата евентуално могат да имат за стопанските субекти. Тъй като въздействието върху промишлеността нагоре и надолу по веригата е ограничено, мерките ще дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносния дъмпинг.
(343)
Една от заинтересованите страни оспори броя на работните места, които биха били запазени с налагането на мерките. Тя изказа твърдението, че промишлеността на Съюза дава заетост на около 6 000 души, а не на 25 000, като се посочва в съображение 229 от временния регламент.
(344)
В подкрепа на горното твърдение обаче не бяха предоставени доказателства, поради което то беше отхвърлено. Следва да се изясни, че с оглед на изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта, заетостта в промишлеността на Съюза през РП възлезе на прибл. 21 000 лица. Заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че броят на заетите в промишлеността на Съюза се е променил значително след РП.
(345)
В заключение при разследването се доказа, че поради дъмпинговия внос от КНР промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, като не е била в състояние да постигне възвращаемост на инвестицията чрез реализиране на продажби на печалба. Очаква се налагането на мерки да възстанови равнопоставените условия на търговия на пазара на Съюза и да даде възможност на промишлеността на Съюза да се конкурира на равнопоставена основа. Вероятният спад във вноса от КНР следва да даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи продажбите си в Съюза и така по-добре да използва наличния производствен капацитет в краткосрочен план. Оттам може да се стигне съответно и до икономии от мащаба. Въпреки че е възможно цените на сходния продукт да се повишат за кратък период от време поради въвеждането на мерките, общата низходяща тенденция при цените вероятно ще се запази благодарение, от една страна, на още по-големия спад в производствените разходи за продукта, предмет на разследването, и, от друга, благодарение на конкурентния натиск от производителите от трети държави, които също биха се конкурирали на пазара на Съюза.
(346)
Поради липсата на други коментари съображения 227 и 231 от временния регламент се потвърждават, с изключение на цифрата за заетостта, коментирана в съображение 344 по-горе.
3. Интерес на несвързаните вносители
(347)
След оповестяването на временния регламент несвързаният вносител, който представи отговор на въпросника преди налагането на временните мерки и който беше кандидат за оформянето на временната извадка, изказа твърдението, че заключенията по отношение на въздействието на мерките върху несвързаните вносители се основават само на отговорите от неговия въпросник, който не може да се счита за представителен.
(348)
Констатациите на временния регламент по отношение на несвързаните вносители се базират на едно дружество, тъй като, както е обяснено в съображение 232 от временния регламент, основната дейност само на един от тримата временно включени в извадката вносители се заключава в търговия с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 21, след налагането на временните мерки извадката беше разширена, беше установен контакт с повече несвързани вносители и от петте допълнително получени отговора на въпросника три бяха достатъчно изчерпателни и дадоха възможност за солидна оценка. Поради това на окончателния етап извадката от несвързани вносители беше разширена и включи четирима вносители. Като цяло през РП дейността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт варираше между 60 и 100 % от общата им стопанска дейност. Освен това четиримата съдействащи несвързани вносители получаваха от КНР между 16 и 100 % от общия си внос на модули, като само един от тях се снабдяваше изключително от засегната държава. През РП рентабилността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт беше средно 2,3 %.
(349)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че въздействието на митата върху несвързаните вносители е било недооценено, тъй като в краткосрочен план няма алтернативни източници за доставките, които да могат да заместят китайския внос на разглеждания продукт, ако бъдат наложени мита и че промяната на източника на доставки е трудна с оглед на факта, че основното производство е в КНР и това би предполагало значителни допълнителни разходи.
(350)
В това отношение следва да се припомни, че налагането на мерките не следва да доведе до премахване на вноса на разглеждания продукт от КНР. При разследването се установи, че възможният спад във вноса от КНР ще засегне по-специално тези вносители, които се снабдяват с продукта изключително и само от КНР, което е валидно само за един от четиримата съдействащи несвързани вносители. Що се отнася до ефекта от мерките върху финансовото състояние на несвързаните вносители, не е изключвана възможността той да бъде отрицателен, но се стигна до заключението, че в голяма степен това ще зависи от техния капацитет да променят източниците си на доставки или да прехвърлят поне част от възможното увеличение на цената на своите клиенти. За стопанските субекти, които внасят продукта и от други източници, различни от КНР, или внасят и други продукти, различни от разглеждания продукт, отрицателният ефект ще бъде още по-ограничен. Поради това Комисията счита, че макар да е вероятно да има отрицателно въздействие върху вносителите на разглеждания продукт, средностатистически то ще бъде ограничено.
(351)
Един несвързан вносител изказа твърдението, че трябва да инвестира значителен брой работни часове и средства, преди да приеме продуктите на нов доставчик. В това отношение в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше изказано твърдението, че на екипа, провеждащ проверката, са били предоставени имащи отношение доказателства по време на посещението на място относно изискването за продължително изпитване, което вносителят трябва да направи, преди да вземе решението да се снабдява от конкретен износител.
(352)
Признава се, че създаването на нови взаимоотношения между вносител и доставчик може да бъде свързано с допълнителни разходи и вложено време (напр. за изпитване на продукта). Същевременно смяната на доставчици изглежда да е нормален риск, пресметнат в професионалната дейност на вносителя, и се свързва с факта, че ФВ пазарът узрява и поради това преминава през непрестанни промени (напр. изпадане в несъстоятелност, консолидации и др.), които налагат преминаване към нови доставчици. Освен това може да се приеме, че новите видове модули, които постоянно достигат до пазара (такива, които съдържат напр. нови характеристики във връзка с ефективността) също трябва да бъдат изпитвани. В това отношение изпитването на нов продукт (дори когато той произхожда от същия доставчик) е по-скоро стандартна, а не необичайна дейност. Поради това твърдението се отхвърля.
(353)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения две страни отново настояха, че интересът на несвързаните вносители не е бил отчетен коректно. Една страна изказа твърдението, че поради липсата на неповерителна версия на отговорите на въпросниците на допълнително включилите се съдействащи вносители не е имало възможност за коректна оценка от страна на заинтересованите страни. Тя постави под въпрос оценката на Комисията по отношение на вероятността вносът в Съюза от други трети страни да се увеличи и така да се появи възможност за вносителите да сменят доставчиците си, като изказа в това отношение твърдението, че пазарите на третите държави са въз възход. Страната изказа твърдението, че подобно допускане противоречи на заключенията от съображение 336, в което се казва, че вносът от други трети държави не би бил голям. Друга страна постави под въпрос доколко Комисията е спазила принципа за недискриминация, тъй като в оценката на Комисията на производителите от Съюза е било отделено повече внимание, отколкото на останалите стопански субекти.
(354)
На първо място, следва да се потвърди, че неповерителните версии на въпросниците, получени след публикуването на временния регламент от допълнително включилите се съдействащи вносители, бяха включени в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. На второ място, няма противоречие между допускането, че вносът от други трети страни може да се увеличи като реакция на по-малкия внос от КНР и че подобно увеличение не следва да бъде голямо по обем с оглед на увеличаващото се търсене на ФВ инсталации по цял свят. Същевременно тъй като се очаква промишлеността на Съюза да си възвърне известна част от пазарния дял, държан преди това от продукти от КНР, не може да се изключи настъпването на известна загуба на възможности за бизнес за несвързаните вносители. Следва да се отбележи обаче, че се очаква общият размер на ФВ пазара да продължи да се увеличава в дългосрочен план, тъй като на все повече места има изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. На последно място, следва да се изясни, че въпреки че при всички разследвания за търговска защита положението на промишлеността на Съюза се оценява с цел да се установи дали тя е понесла значителна вреда поради дъмпинговия внос, в контекста на анализа на интереса на Съюза интересът на промишлеността на Съюза се оценява на равна нога с този на останалите стопански субекти, включително несвързаните вносители. Следва да се изясни също така, че разследването доколко промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда се подчинява по-специално на член 3, параграф 5 от основния регламент, в който са определени минималните изисквания за подобни разследвания. Интересът на Съюза се анализира едва след като се е стигнало до категорично установяване на вредоносен дъмпинг в съответствие с изискванията, определен в член 21 от основния регламент. В резултат на това беше счетено, че вероятното отрицателно въздействие на мерките върху някои вносители, по-специално върху тези, които се снабдяват изключително от КНР, не надделява над ползите от налагането на мерките за промишлеността на Съюза и средно- и дългосрочните ползи за ФВ пазара в Съюза, до които ще доведе лоялната конкуренция.
(355)
Поради липсата на други коментари и въз основа на информацията, обхващаща четиримата включени в извадката вносители, съображения 233 и 234 от временния регламент се потвърждават.
4. Интерес на стопанските субекти нагоре по веригата
(356)
След оповестяването на временните заключения няколко страни отново изказаха твърдението, че по-голямата част от вложенията във веригата на стойността във ФВ сектора идват от Съюза и че това положение на предимство може да престане да съществува, ако се наложат мита, тъй като поради митото производството в КНР на разглеждания продукт ще намалее. В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните посочи, че мерките в този случай могат да задействат други мерки, които КНР може да наложи на продукти от Съюза.
(357)
В това отношение, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, се очаква китайският внос да продължи да захранва пазара на Съюза, дори ако има наложени мита. Освен това различни обществено достъпни източници във ФВ сектора, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че вероятното свиване на търсенето в Съюза следва да бъде само краткосрочно (през 2013 и 2014 г.), тъй като потреблението в Съюза ще се увеличи през следващите години. Освен това, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, справянето с нелоялните търговски практики вероятно ще даде възможност да се постигне устойчив растеж на ФВ пазара в Съюза в средно- и дългосрочен план, от който следва да се възползват всички стопански субекти в Съюза. И на последно място, що се отнася до твърдението за възможни ответни мерки от страна на КНР в този случай, следва да се припомни, че КНР, като всеки други член на СТО, може да прибегне до разследвания за търговска защита само ако те са мотивирани от обстоятелствата и всяко подобно разследване трябва да се подчинява на строгите правила на СТО. Комисията следи всички подобни разследвания, за да гарантира спазването на правилата на СТО. Поради това твърдението се отхвърля.
(358)
Някои страни оспориха заключението от съображение 239 от временния регламент, че свитият внос на стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата може да се компенсира от износ към други пазари, като изказаха твърдението, че митата биха ограничили в световен мащаб търсенето на продукта.
(359)
В това отношение следва да се отбележи, на първо място, че не се очаква вследствие на митата китайският внос да изчезне напълно. Освен това информацията, събрана в хода на разследването, не показва пряка връзка между развитието на вноса от КНР на пазара на Съюза и износа от КНР за други пазари. Освен това обществено достъпни източници, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че ФВ пазарът по цял свят ще продължи да бележи ръст през следващите години. Що се отнася до китайския пазар, налице са индикации, че вътрешното потребление в КНР ще се увеличи чувствително (това се посочва например от EPIA). С оглед на горното не се очаква износът на стопанските субекти от Съюза, разположени нагоре по веригата, за КНР да намалее значително вследствие на налагането на мерките.
(360)
Следва да се отбележи също така, че свиването на търсенето в Съюза през 2013 и 2014 г., посочено в съображение 357 по-горе, може да окаже отрицателно въздействие върху стопанските субекти нагоре по веригата. То обаче не може да бъде свързано - поне що се отнася до основната му част - с митата, тъй като подобно въздействие се прогнозираше много преди налагането на временните мерки. Освен това, що се отнася до производителите от Съюза на оборудване за ФВ промишлеността, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, поради съществуващия значителен неизползван капацитет в КНР е слабо вероятно техният износ за КНР да се увеличи значително, дори и при сценария, при който китайските производители са увеличили производствените си обеми. И на последно място, информацията, събрана по време на разследването, сочи, че производителите на оборудване също могат да бъдат засегнати от китайския 12-ти петилетен план за соларната фотоволтаична промишленост, в който се предвижда до 2015 г. 80 % от производственото оборудване за елементи да се произвежда в КНР. Ако тази промяна бъде постигната в съответствие с правилата на СТО, това може допълнително да ограничи възможностите на производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(361)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че 12-тия петилетен план за развитие на соларната фотоволтаична промишленост съдържа само някои общи ръководни принципи, които не са обвързващи, тъй като прилагането на плана не е предвидено и поради това той не следва да се счита за индикация, че възможността производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар ще бъде ограничена. В това отношение следва да се отбележи, че ПКНР е включило ФВ промишлеността сред стратегическите отрасли в 12-тия петилетен план и е изготвило и специален план за соларната фотоволтаична промишленост. В този план ПКНР заявява подкрепата си за „предприятията с високи постижения“ и за „предприятията от ключово значение“, поема ангажимента да „насърчава провеждането на различни политики в подкрепа на сектора на фотоволтаичните изделия“ и „да формулира цялостното изготвяне на помощни политики в областта на промишлеността, финансите, данъчното облагане …“. Освен това, тъй като планът съдържа основни насоки, които да бъдат следвани от китайската промишленост през петгодишния период, той оказва голямо въздействие върху стопанския ландшафт, както в КНР, така и в страните, които търгуват с КНР. Като се има предвид горното, налице са ясни индикации, че свободата на избор на китайските производители на елементи и конкурентния натиск на производителите от Съюза, произвеждащи оборудване и изнасящи за китайския пазар, се ограничава от плана. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(362)
Един съдействащ производител на суровина оспори прогнозата, че други пазари ще компенсират намалялото производство на китайския пазар, с оглед на значителния въведен производствен капацитет в КНР, който не може лесно да бъде построен на друго място.
(363)
С оглед на заключенията от съображение 359 по-горе това твърдение беше отхвърлено, тъй като няма индикации за намаляло, както се твърди, производство на китайския пазар.
(364)
Една от заинтересованите страни оспори броя на заетите в сектора нагоре по веригата, цитиран в съображение 236 от временния регламент.
(365)
Следва да се изясни, че броят 4 200 заети, докладван във временния регламент, се отнася само до съдействащите стопански субекти нагоре по веригата, например производители на оборудване и доставчик на поликристален силиций, въз основа на отговорите на въпросника, а не за целия сектор.
(366)
След изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта производителите от Съюза на този продукт следва независимо от това да извлекат ползи от налагането на митата, тъй като се очаква промишлеността на Съюза да увеличи производството си на елементи и модули.
(367)
Поради липсата на други коментари съображения 235 и 240 от временния регламент се потвърждават.
5. Интерес на стопанските субекти надолу по веригата
(368)
Както е посочено в съображение 329 по-горе, след налагането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения за проверка при две дружества, разработващи проекти.
(369)
В допълнение към седемте отговора на въпросника от стопански субекти надолу по веригата, чиято дейност е пряко свързана със сходния продукт (а именно дружества, разработващи проекти, и монтажници), анализът на които представляваше базата за оценката на стопанските субекти надолу по веригата във временния регламент, допълнително бяха анализирани още шест въпросника, предоставени на ранния етап на разследването, за които първоначално беше счетено, че не са достатъчно изчерпателни (вж. съображение 241 от временния регламент), тъй като те даваха допълнителни индикации относно относителната значимост на тяхната дейност във връзка с ФВ сектора, в сравнение с дейността им като цяло.
(370)
Шестимата допълнителни стопански субекти бяха доставчици на услуги във ФВ сектора (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), т.е. стопански субекти, чиято дейност не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването. Въпреки някои недостатъци на отговорите, данните от въпросниците показаха, че дейността на тези стопански субекти във връзка с ФВ сектора е незначителна в сравнение с дейността им като цяло. По време на РП дейността им във връзка с ФВ сектора е представлявала средно едва около 5 % от общия им оборот и 8 % от общата осигурявана от тях заетост. Рентабилността е била средно около 7 %. Следва да се отбележи обаче, че данните относно рентабилността не бяха пълни, тъй като не всички стопански субекти дадоха информация по тази точка.
(371)
Въз основа на допълнителния анализ се стигна до заключението, че в светлината на представените данни е слабо вероятно евентуалното въздействие на мерките върху икономическото положение на доставчиците на услуги във ФВ сектора да бъде значително.
(372)
След оповестяването на временните и на окончателните заключения няколко страни оспориха представителността на данните за стопанските субекти надолу по веригата по отношение на оборота, рентабилността и заетостта, получени от Комисията от отговорите на седемте стопански субекти надолу по веригата. AFASE представи „проучване“, проведено сред членовете ѝ (монтажници) с цел да илюстрира, че за повечето монтажници ФВ бизнесът представлява основният им източник на доход. AFASE изказа също така твърдението, че стопанските субекти надолу по веригата, и по-специално монтажниците, за разлика от констатациите, посочени в съображение 242 от временния регламент, биха реализирали само едноцифрени маржове на печалба, които не позволяват абсорбирането на митата.
(373)
Що се отнася до представителността на данните, използвани във временния регламент, Комисията използва всички данни, предоставени от въпросните стопански субекти надолу по веригата, попълнили специалния въпросник, както и изявленията на AFASE, както е обяснено в съображение 330 по-горе.
(374)
Що се отнася до твърдението, че ФВ бизнесът представлява основен източник на доходи за монтажниците, допълнително направеният анализ на отговорите на въпросниците, дадени от седемте стопански субекти надолу по веригата (монтажници и дружества, разработващи проекти) потвърди, че дейността, пряко свързана със сходния продукт, предмет на разследването, представлява средно около 42 % от дейността им като цяло, а рентабилността е средно в размер на 11 %. Когато се имат предвид и техните дейности, които не са пряко свързани с продукта, предмет на разследването, цялостното им значение се увеличава чувствително при трима от седемте стопански субекти. Поради това съответният процент през РП би бил от около 45 до 100 %. Освен това за седемте стопански субекти (монтажници и дружества, разработващи проекти) рентабилността на ФВ дейността, включително на дейността, която не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването, би възлизала на около 9 % средно. По отношение на заетостта за седемте оператори ФВ дейността, включително дейността, която не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването, би възлизала през РП на около 660 работни местна на пълно работно време. Освен ФВ проекти и инсталации тези стопански субекти са имали дейност във връзка с инсталации за енергия от вятъра и производство на електрическо оборудване.
(375)
Счита се, че евентуалното отражение на мерките върху стопанските субекти надолу по веригата трябва да бъде оценено най-вече на база тяхната дейност, пряко свързана с продукта, предмет на разследването, която през РП е достигнала равнище на рентабилност средно 11 %. Дори обаче оценката да бъде на база ФВ дейността, която не е свързана с продукта, предмет на разследването, заключенията биха били сходни със заключението от етапа на временните заключения, тъй като общо взето различните фактори, взети под внимание, а именно рентабилността и възможността за абсорбиране на митото, не се променят значително (рентабилността спада от средно 11 на средно 9 %). В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните, в чиито обекти Комисията проведе посещение за проверка, оспори представителността на заключението относно рентабилността на монтажниците и дружествата, разработващи проекти, което според нея се базира на една-единствена трансакция. Твърдението беше отхвърлено, тъй като Комисията изчисли рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата въз основа на всички данни, представени от стопанските субекти надолу по веригата в отговорите на въпросника.
(376)
Що се отнася до проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, на първо място следва да се отбележи, че всички стопански субекти имаха възможността да заявят интереса си при започването на разследването и да отговорят на специалния въпросник, разработен за стопански субекти надолу по веригата, в който се изисква необходимата информация за оценката на отражението на митата върху тези стопански субекти. На второ място, в проучването не е посочена самоличността на монтажниците, което не дава възможност за проверка, например на относимостта и надеждността на предоставените данни. На трето място, въпреки че част от въпросите, зададени в това проучване, касаят капацитета на монтажниците да абсорбират евентуалните мита, в него не се говори за печалбата, реализирана от тях през РП, и по този начин се изпуска един важен за оценката на отражението на мерките елемент. Поради това от предоставеното проучване не могат да се направят значими изводи.
(377)
Няколко страни оспориха заключенията от съображения 247-250 от временния регламент, че работните места надолу по веригата ще понесат отрицателно въздействие в краткосрочен план и че общото въздействие ще бъде отрицателно, но само в ограничена степен с оглед на факта, че се прогнозира, че ФВ пазарът в Съюза ще се разраства в средно- до дългосрочен план. Някои страни изказаха също така твърдението, че по-специално монтажниците, които зависят от ФВ инсталациите, ще бъдат засегнати от спада в търсенето.
(378)
Евентуалната загуба на работни места вследствие налагането на митата беше допълнително анализирана. Като цяло информацията, събрана по време на разследването, потвърди, че секторът надолу по веригата е претърпял загуба на работни места вследствие на свиването на търсенето на ФВ инсталации в Съюза, което е било в размер на 5 GW между 2011 и 2012 г., както вече беше посочено в съображение 246 от временния регламент. Тази загуба на работни места не може да бъде свързана с мерките, тъй като тя отразява еволюцията на пазара. Освен това през 2013 и 2014 г. се предвижда допълнително свиване на търсенето, което най-вероятно ще доведе до загуба на още работни места във ФВ сектора. Аналогично, подобно развитие на търсенето беше прогнозирано от големите изследователски центрове като EPIA преди започването на разследването, поради което подобна загуба на работни места не може да се отдава на налагането на мерките.
(379)
Промишлеността на Съюза представи проучване от консултантската фирма PriceWaterHouseCoopers (PWC) относно възможния ефект на мерките върху работните места, свързани с ФВ сектора. Проучването на PWC се позовава на по-ранно проучване на консултантската фирма Prognos, в което се предвижда крупна загуба на работни места на ФВ пазара вследствие налагането на мерките и което е представено от AFASE преди налагането на временните мита и се дискутира в съображения 243-246 от временния регламент. В проучването на PWC се критикува проучването на Prognos, като се изтъква фактът, че общият брой на загубените работни места, прогнозиран от Prognos, надвишава общия брой на съществуващите работни места във ФВ сектора в Съюза. Що се отнася до отражението на митата на пазара на Съюза, PWC достига до изводи, противоположни на тези на Prognos, и прогнозира положително нетно въздействие върху работните места в Съюза, както и че ползите натежават над възможното отрицателно въздействие на митата (напр. върху търсенето). С оглед на липсата на нови подкрепени с доказателства твърдения относно отражението на мерките върху заетостта в сектора надолу по веригата заключенията от съображения 247-250 от временния регламент се потвърждават.
(380)
AFASE изказа твърдението, че Комисията не е разкрила източника, от който взема граница на грешката от 20 % по отношение на преките работни места във ФВ сектора, изчислени за 2011 г. и посочени в съображение 245 от временния регламент.
(381)
Въпросната граница на грешката в размер на 20 %, която може да бъде прилагана както нагоре по веригата, така и надолу по нея, пролича по време на посещението за проверка при EPIA. Тя показва трудностите при оценката на точни цифри за заетостта в сектора надолу по веригата, тъй като източниците за събиране на данни са малобройни и често пъти противоречиви.
(382)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои от страните изказаха твърдението, че в анализа на Комисията не се посочва нищо по отношение на факта, че митата единствено ще увеличат загубата на работни места, предизвикана от по-малкия брой ФВ инсталации след 2011 г. Твърди се, че подобна загуба на работни места, по-специално в сектора надолу по веригата, е тясно свързана с факта, че монтажниците на ФВ инсталации зависят от соларните инсталации. Освен това AFASE отправи критика към Комисията, че не е разгледала подобаващо проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, и друго подобно проучване, проведено от сдружение на ФВ промишлеността от Обединеното кралство - Solar Trade Association, за което AFASE счита, че разкрива същата зависимост.
(383)
Що се отнася до това, че, както се твърди, Комисията не е разгледала отражението на митата върху работните места, следва да се препрати към съображения 377 и 379 по-горе, в които се дискутират твърденията относно отражението на мерките върху работните места във ФВ сектора и в които се признава, че работните места в сектора надолу по веригата определено могат да бъдат засегнати в краткосрочен план от мерките.
(384)
Що се отнася до проучванията, проведени от AFASE и Solar Trade Association от Обединеното кралство, в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше дадена информация кои са дружествата, участвали в интервютата. Проучванията обаче продължават да показват недостатъци, тъй като някои отговори са непълни. При анализа на проучванията се установи следното. Що се отнася до проучването на AFASE, най-напред следва да се отбележи, че по-голямата част от 50-те монтажници, участвали в интервютата, са декларирали, че работят изключително за ФВ пазара. 15 от общо 50-те монтажници са декларирали, че имат и други несвързани с ФВ сектора дейности, например свързани с отоплителни и електрически инсталации и, до известна степен, с вятърни централи. При проучването от Обединеното кралство 21 от общо 31 дружества от Обединеното кралство, взели участие в интервютата, имат и дейности, различни от свързаните с ФВ сектора. Този резултат показва, че по отношение на почти половината от дружествата, разработващи проекти, и монтажниците констатацията от съображение 247 от временния регламент относно способността им да извършват други дейности, например свързани с отоплителни, електрически и ВиК инсталации и други екологосъобразни източници на енергия, е коректна. Признава се обаче, че е възможно степента, в която съществува такава способност, да е по-малка от тази, която се допуска във временния регламент. Поради това смекчаващият ефект, който тя има по отношение на загубата на работни места, може да бъде по-малък от първоначално допускания. На второ място, част от стопанските субекти, проучвани от AFASE и Solar Trade Association, използват продукти, произведени в Съюза, като част от тях предвиждат след налагането на мерките да купуват продукти, различни от китайските, с цел да избегнат увеличение на цените. Следователно се очаква тяхната зависимост от китайския внос и въздействието на мерките да намалее, тъй като те могат да имат достъп до продукти, произведени в Съюза.
На трето място, преценката на въздействието на мерките върху стопанската дейност на всички участвали в проучването субекти не дава възможност да се направят категорични заключения, тъй като оценките им са твърде разнородни. Някои дружества дори не са могли да дадат оценка на подобно отражение. На четвърто място, отговорите на въпроса относно броя на ФВ проектите, при които има риск от отменянето им в случай на налагане на мита, при проучването от Обединеното кралство варират от „не много“ до „всички проекти“. Част от стопанските субекти не са могли да дадат оценка. И на последно място, и при двете проучвания липсва въпросът относно рентабилността на интервюираните стопански субекти, който е от значение за оценката на евентуалното абсорбиране на евентуалното ценово увеличение, настъпило вследствие на митата.
(385)
Други страни изказаха твърдението, че монтажниците не могат лесно да променят дейностите си или да преминат към други екологосъобразни енергийни инсталации, поради това, че технологиите и необходимото ноу-хау са много различни. Поради това, ако бъдат наложени мита, те ще бъдат принудени да преустановят дейността си. След оповестяването на окончателните заключения това твърдение беше изтъкнато отново от една от заинтересованите страни, която посочи, че монтажниците са инвестирали значителни средства в специализацията си във ФВ сектора, например за специални обучения, което показва, че тяхната основна насоченост е към ФВ сектора и че те не биха могли лесно да преминат към други дейности.
(386)
Това твърдение не беше подкрепено в достатъчна степен с доказателства, тъй като не беше доказано какви конкретни познания ще се наложи да придобие монтажникът и доколко трудно и скъпо би било това. Независимо от това институциите признават, че монтажниците са натрупали ноу-хау, специфично за монтажа на ФВ модулите. Натрупването на това ноу-хау обаче е от сравнително неотдавна и се прибавя към основните експертни познания на монтажниците, които са в сферата на отоплителните, електрическите и ВиК инсталациите и др. До това ноу-хау се е стигнало в отговор на нелоялната практика, а именно масираният приток на дъмпингов внос от КНР. Отделно от въпроса за специалните умения на служителите на монтажниците твърдението трябва да се разглежда успоредно на анализа от съображения 378 и 382 по-горе относно заетостта в сектора надолу по веригата, която в краткосрочен план може да понесе отрицателни последици, но която благодарение на устойчивата търговия би постигнала увеличение в средно- до дългосрочен план. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(387)
Няколко страни оспориха твърдението относно способността на стопанските субекти надолу по веригата да абсорбират отчасти възможното увеличение на цената, посочено в съображение 247 от временния регламент. Твърдението не беше също така подкрепено в достатъчна степен от доказателства, което не позволи да се направи оценка до каква степен е коректно то. Както се посочва в съображение 374 по-горе, рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата, пряко свързана с разглеждания продукт, се оценява средно на около 11 %, което оставя на въпросните стопански субекти възможността да абсорбират поне отчасти увеличението в цената, ако има такова. В този контекст следва да се припомни, че както е посочено в съображение 335 по-горе, общата тенденция на цените е низходяща. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(388)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че съществува сериозен риск от свиване на търсенето на соларни продукти в Съюза вследствие на мерките, което според тях е аргумент срещу налагането на мерките. Една от страните изказа твърдението, че при слънчевата енергия в момента има висока ценова еластичност на търсенето и дори едно малко увеличение на цената на соларните продукти би довело до много сериозно свиване на търсенето. Според оценки, направени от същата страна, антидъмпингово мито от порядъка на 30 % може да свие допълнително търсенето с 8 GW, докато мито от 50 % би свило търсенето с 10 GW. Застъпвайки същата теза, AFASE се позова на проучване, направено от пазарен анализатор, в което също се предвижда свиване на търсенето с до 2GW през 2013 г. вследствие на мито в размер на 50 %, т.е. свиването е от много по-малък мащаб.
(389)
Въпреки че по време на разследването в допълнение към представените по-горе сценарии относно свиването на търсенето страните представиха и различни други хипотези, те не съдържаха съпоставими резултати. Въпреки че не може да бъде изключено, че митата няма да доведат до свиване на търсенето на ФВ инсталации, е трудно да се даде количествено определение на подобно отражение с оглед на различните елементи, които повлияват привлекателността на ФВ инсталациите в Съюза (вж. например съображение 258 от временния регламент). Освен това дори подобно свиване да настъпи в краткосрочен план, очаква се средно- и дългосрочните ползи от лоялната търговия да натежат над краткосрочния отрицателен ефект. И на последно място, самата AFASE признава, че оценка на пряката връзка между търсенето и митата може да се направи едва след като такива са въведени. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(390)
Поради липсата на други коментари съображения 243 и 250 от временния регламент се потвърждават. Констатациите относно шестимата доставчици на услуги, за които дейността, свързана с ФВ сектора, представлява само малка част от гамата им от дейности (вж. съображение 370 по-горе), както и разграничаването на дейността във ФВ сектора, която не е пряко свързана с разглеждания продукт, при седемте дружества разработчици/монтажници, посочени в съображение 374, не променят заключението, съдържащо се в съображение 250 от временния регламент.
6. Интерес на крайните ползватели/потребителите
(391)
След оповестяването на временните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че митата ще увеличат цената на разглеждания продукт. Поради това ще има спад в търсенето на ФВ инсталации, тъй като те ще бъдат прекалено скъпи за потребителите и недостатъчно привлекателни за другите инвеститори.
(392)
Както вече беше посочено в съображение 335 по-горе, дори да е възможно да се стигне до временно увеличение на цените вследствие на налагането на мерките, като цяло тенденцията при цените е низходяща и това се потвърждава от няколко обществено достъпни източника. Въпреки че е трудно да се даде количествено определение на точното възможно увеличение на цената вследствие на мерките и на последвалото евентуално свиване на търсенето, следва да се припомнят няколко елемента. На първо място, продуктът, предмет на разследването, представлява до 50 % от общите разходи за една ФВ инсталация, поради което митото може да бъде абсорбирано поне отчасти. На второ място, конкуренцията на промишлеността на Съюза с производителите от трети държави, които вече присъстват на пазара на Съюза, вероятно ще задържи цените ниски. Същевременно промишлеността на Съюза следва да може да постигне по-добри финансови резултати благодарение на икономиите от мащаба, до които ще се стигне поради по-доброто използване на производствените съоръжения и по-ниската себестойност на производството. На трето място, търсенето на ФВ инсталации е във взаимовръзка не само с равнищата на цените на продукта, предмет на разследването, а и с равнищата на ПЦ. При сегашните ниски в сравнение с 2011 г. и РП равнища на търсенето се очаква, че ПЦ следва да не спаднат толкова бързо, колкото през разглеждания период и да дадат така възможност за непрестанни инвестиции във ФВ проекти. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(393)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните оспори горната логика на разсъждение. Тя изказа твърдението, че низходящата тенденция при цените не може да се поддържа след налагането на мерките. Страната припомни, че мерките представляват едно много значително увеличение на разходите, което не може да се неутрализира изцяло чрез намаляване на себестойността и/или внос от трети държави. Освен това беше посочено отново, че промишлеността на Съюза няма да може да осъществи нови инвестиции в съоръжения и машини и че стопанските субекти надолу по веригата могат да абсорбират малко, ако печалбата им е 11 %. И на последно място, няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената.
(394)
Следва да се припомни, че противно на това твърдение не се очаква увеличението на цената вследствие на мерките да може да се неутрализира изцяло; очаква се, че е възможно да се стигне до временно увеличение на цените след налагането на мерките (вж. съображение 247 от временния регламент). До подобно увеличение на цената може да се стигне поради разликата в ценовите равнища между китайските дъмпингови цени и тези на продуктите, различни от китайските. Въпреки това информацията, събрана по време на разследването, позволява да се изкаже твърдението, че евентуалното увеличение на цените може да бъде частично абсорбирано поради редица фактори с оглед на печалбата на сектора надолу по веригата, която е в размер на 11 %. И на последно място, по отношение на твърдението, че няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената, разумно е да се предположи, че ПЦ ще претърпят корекции във времето в съответствие с развитието на цените на проектите.
(395)
Една от страните изказа твърдението, че след март 2013 г. цените на модулите в Европа са се увеличили с 20 % и че от 2013 г. има много сериозен недостиг на готова продукция. Твърдението не беше подкрепено с доказателства, като в противоречие с него обществено достъпните източници потвърждават, че има относителна стабилност на цените през второто тримесечие на 2013 г. Дори ако тази информация беше вярна, тя би отразявала само факта, че след въвеждането на регистрационния режим на вноса рискът от евентуалното налагане на антидъмпингово мито е бил включен в цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(396)
Друга страна изказа твърдението, че ФВ проектите не биха осигурили на инвеститорите възвращаемост на инвестицията, ако спадът при ПЦ не е във взаимовръзка със спадащи разходи за проектите, включително цена на модулите, тъй като те представляват значителна част от разходите в един проект. В това отношение се твърди, че митата биха поставили под въпрос жизнеспособността на много ФВ проекти, ако цената им се увеличи.
(397)
Както е посочено в съображение 335 по-горе, общата тенденция в цените на елементите и модулите е низходяща. Освен това значението на ПЦ по отношение на пазара става все по-малко, тъй като в някои региони вече вероятно е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Въз основа на тези мотиви твърдението, че цената на ФВ модулите би могла да окаже отрицателно въздействие върху ФВ проектите, включително върху въпроса за тяхната жизнеспособност, беше отхвърлено.
(398)
Една от заинтересованите страни представи вътрешен модел, с който да докаже, че жизнеспособността на много ФВ проекти е под заплаха, ако бъдат наложени мита.
(399)
Моделът не дава възможност да се даде коректно количествено изражение до каква степен привлекателността на инвестицията във ФВ инсталации (т.е. възвращаемостта) би могла да намалее, ако цените на елементите и модулите се увеличат. Независимо от това допускането, че всяко едно мито би било прехвърлено изцяло на крайните ползватели или на потребителите, което се използва в този модел, е слабо вероятно с оглед на съществуващите маржове на печалба на стопанските субекти надолу по веригата. Освен това решението за една инвестиция не се основава само на цената на модулите, а зависи също така от много други фактори, inter alia, от съществуването на обща благоприятна рамка за ФВ инсталациите в дадена държава, от равнището на подкрепа и от цента на електроенергията (за изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници). Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(400)
Поради липсата на други коментари съображения 252 и 254 от временния регламент се потвърждават.
7. Други аргументи
(401)
След оповестяването на временните заключения беше изказано отново твърдението, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на Съюза и че само КНР притежава капацитета да захранва пазара на Съюза.
(402)
Това твърдение беше дискутирано в съображение 256 от временния регламент. Дори да беше направена по-консервативна оценка относно производствения капацитет на Съюза (вж. съображение 183 по-горе), взети заедно свободният капацитет на Съюза и този на трети държави биха били достатъчни да допълнят в краткосрочен план потенциалния спад на китайския износ. В средносрочен план също е разумно да се допусне, че промишлеността на Съюза ще разшири производствения си капацитет, което ще ѝ позволи да постигне икономии от мащаба, които от своя страна ще доведат до още по-голямо намаление на цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(403)
Някои от страните отново изказаха твърдението, че налагането на митата ще затрудни достигането на целите в областта на екологосъобразната енергия, които си е поставила Комисията за 2020 г. Това твърдение вече беше дискутирано в съображения 257-259 от временния регламент и поради това, както и поради липсата на допълнителни елементи, съображения 257-259 от временния регламент се потвърждават.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(404)
С оглед на горното оценката от съображения 260 и 261 от временния регламент се потвърждава.
(405)
Следователно няма убедителни доводи срещу налагането на окончателните мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(406)
С оглед на заключенията по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да се наложат окончателни антидъмпингови мерки с цел да не се допусне нанасяне на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(407)
С цел да бъде определено равнището на мерките бяха взети предвид установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо, за да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърлят установените дъмпингови маржове.
(408)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни оспори 10-процентния марж на печалба, използван за изчисляването на равнището на отстраняване на вредата, и изказа твърдението, че това равнище е твърде високо за съответната промишленост при сегашните пазарни обстоятелства и че е използвано и за модулите, и за елементите. Следва да се отбележи, че правният стандарт по отношение на определянето на печалбата преди данъчно облагане за целите на изчисляването на равнището на отстраняване на вредата е дали подобна печалба в разумна степен може да бъде постигната от промишлеността при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпинг. В съответствие с практиката на Съда такава печалба е печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, т.е. преди увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевата печалба беше коригирана на 8 % въз основа на среднопретеглената печалба, реализирана от промишлеността на Съюза през 2009 и 2010 г. при модулите и елементите, когато същите са продавани на печалба.
(409)
След оповестяването на окончателните заключения промишлеността на Съюза изказа твърдението, че като равнище на рентабилност, което промишлеността на Съюза в разумна степен може да постигне при липсата на дъмпингов внос, следва да се използва рентабилността за 2010 г., а не тази за 2009 и 2010 г. В това отношение беше изказано твърдението, че рентабилността през 2009 г. е била недостатъчно висока и че обстоятелствата през двете години са категорично различни, като се има предвид по-специално развитието на потреблението през 2010 г., което е смекчило въздействието на дъмпинга през същата година. В това отношение следва да се отбележи, че при определянето на равнището на отстраняване на вредата не е от значение дали средният марж на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза, е бил„недостатъчен“. Както вече беше посочено в съображение 264 от временния регламент, равнището на отстраняване на вредата следва да се основава на печалбата, която в разумна степен може да бъде постигната при липсата на дъмпингов внос. Разследващите органи са възприели като своя практика да считат, че това равнище е достигнато в началото на разглеждания период. Тъй като в този случай промишлеността на Съюза е работила на загуба по отношение на продажбата на елементи в началото на разглеждания период през 2009 г., тази методология не можеше да бъде използвана и беше счетено, че е по-надеждно равнището на отстраняване на вредата да бъде определено въз основа на средния марж на печалбата от първата и втората година на разглеждания период. В това отношение беше взето предвид също така, че това че обстоятелствата през двете години са били различни, не е от значение.
(410)
Друга страна отново посочи, че за модулите и за елементите следва да бъдат определени различни целеви печалби, тъй като рентабилността на тези видове на продукта е показвала различни тенденции през разглеждания период. Въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването, като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това дъмпинговите маржове и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база.
(411)
Освен това отражение върху изчислените маржове на вредата са имали разходите, които несвързани вносители от преразгледаната извадка (изменена поради причините, обяснени в съображение 21) са имали след вноса. И на последно място, корекцията на цените CIF, изключването на полупроводниковите пластини и новата целева печалба засегнаха всички маржове на понижаване на цените.
(412)
Една от страните изказа твърдението, че продажбите на включените в извадката производители от Съюза са били насочени към по-високия ценови сегмент на пазара, например сектора на жилищните сгради и малките търговски обекти, което е привлякло по-високи ПЦ и е предполагало, че продажните цени на промишлеността на Съюза следва поради това да се коригират съответно. Следва да се отбележи, че това твърдение не трябва да бъде решаващо за изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като разследването показа, че производителите от Съюза не са работили на печалба.
(413)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на равнището на отстраняване на вредата методологията, описана в съображения 263-266 от временния регламент, се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(414)
С оглед на заключенията, до които се стигна по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, се счита, че следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от типа, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, на равнището на установения дъмпингов марж или на установения марж на вредата, като в съответствие с правилото за по-малкото мито се вземе по-ниското от двете равнища. В този случай ставката на митото следва поради това да бъде определена на установеното равнище на вредата.
(415)
Следва да се отбележи, че паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено антисубсидийно разследване. С оглед на използването на правилото за по-малкото мито и факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, се счита за уместно да бъде наложено окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на горното ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Анти-дъмпингово мито
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (18) (Приложение I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Всички други дружества
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Ставките на антидъмпинговото мито за индивидуалните дружества, посочени в настоящия регламент, са определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото за страната, приложимо към „всички други дружества“) са следователно приложими изключително към вноса на продуктите с произход от КНР и произведени от дружествата, следователно от конкретните посочени правни субекти. Вносът на разглеждания продукт от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в диспозитива на настоящия регламент със своето име и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и подлежи на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(417)
След оповестяването на заключенията ПКНР изказа твърдението, че среднопретеглената ставка на митото за дружествата, посочени в приложения I и II, е в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като се основава на среднопретеглените стойности на митата, изчислени отделно за включените в извадката производители износители на елементи и модули. Тази оценка обаче е некоректна. За включените в извадката производители износители е изчислена единна ставка на митото за целия техен износ на разглеждания продукт, като по-голямата част от производителите износители действително изнасят елементи и модули. Оценката, че митата са отделно изчислени за производителите износители на елементи и модули поради това е некоректна и твърдението следователно не може да бъде прието.
(418)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на съответните мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени съответните условия, може да бъде започнато разследване във връзка със заобикалянето на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(419)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след учредяването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(420)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложения I и II към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(421)
Мерките се налагат, за да се позволи на производителите в Съюза да се възстановят от причиняващия вреда ефект на дъмпинга. Доколкото би съществувало някакво начално неравновесие между потенциалните ползи за производителите в Съюза и разходите за потребителите и другите стопански субекти в Съюза, това неравновесие би могло да бъде неутрализирано с увеличаване и/или подновяване на производството в Съюза.
(422)
Предвижданият сценарий за увеличено производство в Съюза обаче не отговаря на развитието на този нестабилен пазар. Както е посочено в съображение 108 от временния регламент, потреблението на Съюза на модули се е увеличило с 264 % между 2009 и 2011 г., а после през 6-месечния период между 2011 г. и РП е спаднало с 43 процентни пункта. Нестабилността е още по-впечатляваща през периода 2006-2011 г., когато потреблението на Съюза на модули се е увеличило от по-малко от 1 GW на почти 20 GW, което е увеличение с около 2 000 % само за пет години. Очаква се, че тази нестабилност ще се запази, като прогнозите, публикувани от бизнес сдруженията, показват разлики от 100 и повече процента между различните сценарии дори за средносрочния период 2014-2015 г.
(423)
Поради тези причини се счита за уместно при подобни изключителни обстоятелства срокът на мерките да бъде ограничен до само две години.
(424)
Този период следва да бъде достатъчен за производителите от Съюза да увеличат и/или започнат отново производството си, като същевременно няма да застраши в значителна степен положението на останалите стопански субекти в Съюза. Счита се, че периодът от две години ще бъде най-удачен с цел да се анализира дали налагането на мерките наистина е имало ефект върху увеличаването на европейското производство и по този начин върху компенсирането на отрицателното въздействие върху останалите стопански субекти в Съюза.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения един от производителите от Съюза изказа твърдението, че периодът от 2 години е твърде кратък за възстановяване от понесената вреда. Освен това беше изказано твърдението, че срокът от 2 години няма да даде възможност на производителите от Съюза да представят бизнес планове за настоящата и за следващата бизнес година. В това отношение следва да се отбележи, че срокът на действие на мерките е до декември 2015 г., което следва да е достатъчно за производителите от Съюза да представят бизнес планове до 2015 г.
(426)
Освен това производителят от Съюза не оспорва причините, поради които срокът се ограничава на две години, а именно нестабилността на пазара. Производителят дори изрично посочва, че би се радвал, ако бъде проведено преразглеждане, в случай че мерките трябва да бъдат променени поради промяна в пазарната ситуация. Тъй като вероятността от промяна в обстоятелствата на пазара в рамките на две години определено е висока при подобен нестабилен пазар, се счита за уместно мерките да бъдат ограничени до две години още от самото начало.
(427)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят изказа твърдението, че две години не са достатъчно, за да се инвестира в производството, като препрати към съображение 424 по-горе. Поради значителния свободен капацитет на промишлеността на Съюза обаче увеличението в производството може да се постигне чрез по-добро използване на производствения капацитет, което следва да е възможно без значителни допълнителни инвестиции.
(428)
Жалбоподателят изказа освен това твърдението, че налагането на окончателни антидъмпингови мита за период от две години е недостатъчно за възстановяването на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на предишния дъмпинг. При налагането на антидъмпингови мита обаче не може да се отчита единствено интересът на промишлеността на Съюза, взета сама по себе си, а трябва да се постигне баланс между потенциалните ползи за производителите от Съюза и разходите за останалите стопански субекти в Съюза. На тази база решението за ограничаване на мерките до две години остава непроменено.
(429)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, и окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(430)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
3. Действие с обратна сила
(431)
Що се отнася до възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, трябва да се направи оценка по критериите, посочени в член 10, параграф 4 от основния регламент. Съгласно член 10, параграф 4, буква б) един ключов критерий, който трябва да бъде изпълнен, е да е налице „допълнително съществено нарастване на вноса“, което да бъде „в допълнение към нивото на внос, причинил вреда през разследвания период“.
(432)
Сравнението на средномесечния внос (19) на модули и елементи със средномесечния внос за периода, в който е действал регистрационният режим (март 2013 г. -юни 2013 г.), показва рязък спад в обема на вноса след РП. Както е посочено в съображение 110 от временния регламент, количеството на средномесечния внос на китайски модули и елементи е възлизало на 1 250 MW (20) по време на РП. За сравнение, по време на периода на регистрационния режим средномесечният обем на вноса на китайски модули и елементи е бил едва наполовина.
(433)
Алтернативно, като се има предвид нестабилното естество на пазара, по-нататъшното значително увеличение на вноса би могло да бъде оценено в относително, а не в абсолютно изражение. За да се направи оценка дали има по-нататъшно значително увеличение на вноса в относително изражение, е необходимо да се съпоставят обемите на вноса с потреблението на пазара на Съюза, т.е. потреблението трябва да спада със значително по-големи темпове от китайския внос. Тъй като обемът на вноса на китайски модули и елементи през периода на регистрационния режим е бил едва половината от този през РП, спадът в потреблението ще трябва да бъде значително по-голям от 50 %. Въпреки че няма точна информация относно потреблението през периода на регистрационния режим, няма индикации, че потреблението е спаднало с повече от 50 %.
(434)
Поради горните причини критерият относно допълнителното съществено нарастване на вноса не е изпълнен. Следователно, беше направено заключението, че окончателното антидъмпингово мито няма да се налага с обратна сила преди датата на прилагане на временните мерки.
З. ФОРМА НА МЕРКИТЕ
(435)
След приемането на временните антидъмпингови мерки група съдействащи производители износители, включително свързани с тях дружества в КНР и Европейския съюз, заедно с CCCME предложиха съвместен ангажимент за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Ангажиментът за спазване на минимален ценови праг беше подкрепен и от китайските органи.
(436)
Комисията разгледа предложението и с Решение 2013/423/ЕС го прие. Както вече беше посочено в съображения 3, 4 и 7 от посоченото решение, за да се направи оценка дали ангажиментът за спазване на минимален ценови праг премахва вредоносния ефект от дъмпинга, Комисията анализира евентуално променените пазарни обстоятелства с траен характер, касаещи, inter alia, сегашните експортни цени и равнището на отстраняване на вредата, за което беше установено, че е по-ниско от това на дъмпинга.
(437)
След приемането на Решение 2013/423/ЕС производителите износители заедно с CCCME подадоха уведомление във връзка с изменение на техния предложен първоначално ангажимент за спазване на минимален ценови праг. Те поискаха да преразгледат ангажимента си с цел да отразят изключването на полупроводниковите пластини от продуктовия обхват, описан в съображения 31 и 72. Освен това още няколко износители поискаха в рамките на срока, определен в член 8, параграф 2 от основния регламент, да бъдат включени в ангажимента.
(438)
С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС Комисията потвърди, че приема ангажимента, предложен от износителите, посочени в приложението към посоченото решение, по отношение на окончателните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501231200281, 8501231200289, 8501232200241, 8501232200249, 8501233200261, 8501233200269, 8501234200241, 8501234200249, 8501261220241, 8501261220249, 8501261280241, 8501261280249, 8501262200261, 8501262200269, 8501263200241, 8501263200249, 8501264200241, 8501264200249, 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните видове на продукта са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение I)
41,3 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение II)
36,2 %
Всички други дружества
53,4 %
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Когато нов производител износител от Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза продукта, описан в параграф 1, в периода между 1 юли 2011 г. и 30 юни 2012 г. (разследвания период),
-
не е свързан с никой производител или износител в Китайската народна република, който е обект на антидъмпинговите мерки, налагани с настоящия регламент,
-
изнасял е разглеждания продукт за Съюза след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Съюза,
параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към съдействащите дружества, невключени в извадката, които поради това подлежат на среднопретеглено мито в размер на 41,3 %.
Член 2
1. Сумите, обезпечени като временно антидъмпингово мито по силата на Регламент (ЕС) № 513/2013 върху вноса на полупроводникови пластини (полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 микрометра) и модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост. напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността и с произход или изпратени от Китайската народна република, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени като временно антидъмпингово мито по силата на Регламент (ЕС) № 513/2013 върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501231200281, 8501231200289, 8501232200241, 8501232200249, 8501233200261, 8501233200269, 8501234200241, 8501234200249, 8501261220241, 8501261220249, 8501261280241, 8501261280249, 8501262200261, 8501262200269, 8501263200241, 8501263200249, 8501264200241, 8501264200249, 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ, се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита се освобождават.
Член 3
1. Декларираният за допускане за свободно обращение внос на продукти, понастоящем класирани в код по КН ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239), фактуриран от дружества, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, се освобождава от антидъмпинговото мито, наложено с член 1, при условие че:
а)
дружество, посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, е произвело, транспортирало и фактурирало пряко или чрез свое свързано дружество, също посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, посочените по-горе продукти или на свои свързани дружества в Съюза, които действат като вносител и оформят митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза, или на първия независим клиент, действащ като вносител и оформящ митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза;
б)
вносът се придружава от фактура за стоки - предмет на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, която е търговска фактура, съдържаща като минимум елементите и декларацията, посочени в приложение III към настоящия регламент;
в)
вносът се придружава от сертификат за поет ангажимент при износ съгласно приложение IV от настоящия регламент; и
г)
декларираните и представени на митница стоки съответстват точно на описанието във фактурата във връзка с ангажимента.
2. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
а)
всеки път, когато се установи, че по отношение на вноса, описан в параграф 1, не са изпълнени едно или повече от условията в същия параграф, или
б)
когато Комисията в съответствие с член 8, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 се откаже от приетия ангажимент за спазване на минимален ценови праг с регламент или решение, в който/което се посочват конкретни трансакции, и обяви съответните фактури във връзка с ангажимента за недействителни.
Член 4
Дружествата, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение 2013/707/ЕС, при спазване на определени условия, посочени в същото решение, издават също така фактури за трансакции, които не са освободени от антидъмпинговите мита. Тези фактури са търговски фактури, съдържащи поне елементите, посочени в приложение V към настоящия регламент.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът на действието му изтича на 7 декември 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2013 г.
A TANÁCS 1238/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
2013. december 2.
a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az 513/2013/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára.
(2)
A vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik uniós teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Nyilvántartásba vétel
(3)
Az ideiglenes rendelet (3) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság elfogadta a 2013. március 1-jei 182/2013/EU rendeletet (3), amely a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemekre és lemezekre) 2013. március 6-tól nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezet be. Az ideiglenes rendelet megszüntette a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét, mivel a dömpingelt behozatal elleni védelmet az ideiglenes dömpingellenes vám biztosította.
(4)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a behozatal nyilvántartásba vételére vonatkozó határozat megalapozatlan volt, mivel nem teljesültek az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti feltételek. Ezeket az állításokat ugyanakkor nem támasztották alá tényszerű bizonyítékokkal, illetve azok nem ilyen bizonyítékokon alapultak. A behozatal nyilvántartásba vételére vonatkozó határozat meghozatalakor a Bizottságnak elegendő prima facie bizonyíték állt rendelkezésére, amely indokolta a behozatal nyilvántartásba vételének szükségességét, különös tekintettel a behozatal abszolút értékben és a piaci részesedést tekintve egyaránt bekövetkezett jelentős növekedésére. Ezért az erre vonatkozó állításokat el kellett utasítani.
3. Az ideiglenes vámokkal kapcsolatos kötelezettségvállalás elfogadása
(5)
A 2013/423/EU bizottsági határozat (4) útján a Bizottság elfogadta az exportáló gyártók és a China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara, a továbbiakban: CCCME) által együttesen felajánlott kötelezettségvállalást.
4. Kiegészítő eljárás
(6)
Az ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló döntés alapjául szolgáló alapvető tények és szempontok közzétételét (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően a kínai kormány és több érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatos észrevételeit. Azon felek részére, akik ezt kérték, biztosították a meghallgatás lehetőségét. Az importőrök képviseletében a Szövetség a Megfizethető Napenergiáért (Association for Affordable Solar Energy, a továbbiakban: AFASE), az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők és egy importőr kért és kapott meghallgatást a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjétől.
(7)
A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk keresését és ellenőrzését. Az érdekelt felek által benyújtott írásbeli és szóbeli észrevételeket mérlegelték, és az ideiglenes megállapításokat adott esetben azok alapján módosították.
(8)
Ezenfelül a következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
i.
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők:
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugália
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Spanyolország
ii.
Független tanácsadó:
-
Europressedienst, Bonn, Németország
(9)
Az AFASE kétségbe vonta az Europressedienst telephelyén tett ellenőrző látogatás jogalapját, mivel a vállalat a vizsgálatban nem érdekelt fél, és ezért nem tartozik az alaprendelet 16. cikkének hatálya alá. Az Europressedienst az ideiglenes rendelet (99) és (120) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a makrogazdasági mutatókra vonatkozó információkat nyújtott be. Tisztázni kell, hogy a Bizottság azért végzett helyszíni ellenőrzést az Europressedienst telephelyén, hogy a gondos ügyintézés elvével összhangban meggyőződjön a bizottsági megállapítások alapjául szolgáló adatok megbízhatóságáról és helytállóságáról.
(10)
A kínai kormány ismét kijelentette, hogy védelemhez való jogát az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános aktákhoz való hozzáférés tekintetében megsértették, mivel i. a nem bizalmas jellegű aktákból „alapos indok” bizonyítása, valamint kellően részletes összefoglalók biztosítása, illetve kivételes esetben az összefoglalók biztosítása elmaradásának indokolása nélkül hiányoztak bizonyos információk; ii. egy uniós gyártó kérdőívre adott válaszának teljes nyilvános változata hiányzott, és iii. az uniós gyártók kérdőívre adott válaszainak nem bizalmas jellegű változatát túlságosan nagy késéssel tették elérhetővé az érdekelt felek számára.
(11)
i. A nyilvános aktából hiányzó információkra vonatkozó állítást illetően az érdekelt fél nem nevezte meg, hogy mely információkra gondolt. ii. Azon kijelentése, hogy egy teljes kérdőívre adott válasz nyilvános változatát nem bocsátották rendelkezésre, nem helytálló. iii. A mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott nyilvános válaszainak késedelmes elérhetővé tételét illetően az érintett fél már magyarázatot kapott, amely szerint a kérdőíveket csak az összefoglalók teljességének és elfogadhatóságának ellenőrzését követően mellékelték a nem bizalmas jellegű aktához. Az uniós gyártók névtelenséghez való jogának biztosítása érdekében arról is meg kellett győződni, hogy a kérdőívek nem bizalmas jellegű változatai valóban nem fedik fel az érintett uniós gyártó kilétét. Egyes esetekben ezért a benyújtó feleknek szükség szerint javítaniuk kellett a nyilvános változatokat, mielőtt azokat más érdekelt felek számára elérhetővé lehetett volna tenni.
(12)
Mindenesetre úgy tekinthető, hogy ez semmilyen módon nem érintette az érdekelt felek védelemhez való jogát. A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosította a lehetőséget, hogy a betekintésre szánt nyilvános aktában szereplő információkkal kapcsolatos észrevételeiket még időben megtehessék, és így azokat megalapozott és indokolt esetben a vizsgálatra vonatkozó következtetések megfogalmazása előtt figyelembe lehessen venni. Az érdekelt félnek az ideiglenes és a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fűzzön a mintában szereplő uniós gyártóktól beérkezett kérdőívekhez. Ennélfogva, még ha a két nyilvánosságra hozatal és az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános aktához való hozzáférés eltérő jogi rendelkezéseken alapul is, meg kell jegyezni, hogy az érdekelt feleknek bőven volt lehetőségük arra, hogy az egyes felek által a vizsgálat céljára rendelkezésre bocsátott valamennyi információval kapcsolatban kifejtsék véleményüket. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(13)
Minden érdekelt felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetésére és az ideiglenes vámok útján biztosított összegek végleges beszedésére vonatkozó javaslat megszületett (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket.
(14)
Az érdekelt felek észrevételeit mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.
5. A végleges vámokkal kapcsolatos kötelezettségvállalás elfogadása
(15)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók és a CCCME a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot is magában foglaló, módosított kötelezettségvállalásra irányuló ajánlatot küldött a Bizottságnak. A Bizottság a 2013/707/EU (5) bizottsági végrehajtási határozat (2013. december 4.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának megerősítéséről útján megerősítette a kötelezettségvállalás elfogadását.
6. Az eljárásban érintett felek
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(16)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egyes érdekelt felek ismét úgy érveltek, hogy a bizalmas adatkezelés túlzó alkalmazása miatt nem fejthették ki észrevételeiket az uniós gyártók kiválasztott mintájára vonatkozóan, és így nem élhettek megfelelően a védelemhez való jogukkal. A Bizottság erre a problémára már az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében kitért. Mivel e tekintetben nem nyújtottak be újabb információt, az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
(17)
A kínai kormány megismételte azon kijelentését, hogy a panaszosok és a mintában szereplő uniós gyártók nevének bizalmas kezelése nem indokolt. Amint azt az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdése kimondja, az uniós gyártók a megtorlás kockázatára tekintettel kérték kilétük bizalmas kezelését. A Bizottság megítélése szerint e kérések kellően megalapozottak voltak ahhoz, hogy helyt adjon azoknak. A megtorlás kockázatának alátámasztásaként a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk nem adhatók ki harmadik felek részére, mivel ez aláásná a bizalmas adatkezelésre irányuló kérés célját. Ezenfelül egy esetben, amikor a kínai kormány elmondása szerint egy uniós gyártó megváltoztatta az álláspontját és az ideiglenes rendelettel szembeni bírósági kereset benyújtása révén felfedte kilétét, a továbbiakban nem indokolható a névtelenség biztosításának alapjául szolgáló információk közzététele, mivel nyilvánosságra került az érintett személyazonossága.
(18)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte, hogy a mintavétel alapjául szolgáló információk nem megbízhatók, e tekintetben azonban új információt nem nyújtott be. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(19)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME megismételte az uniós gyártók körében végzett ideiglenes mintavétel során alkalmazott módszerrel kapcsolatos érveit. Különösen azt állította, hogy az intézmények 120 gyártót nem vettek figyelembe. A Bizottság erre a problémára már az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében kitért. Mindemellett az intézmények az említett listán szereplő valamennyi vállalat tevékenységét ellenőrizték. Kiderült, hogy a listán főként kínai, tajvani és indiai szerelők, forgalmazók, kapcsolt importőrök és exportáló gyártók szerepelnek. Ennélfogva az nem alkalmas annak bizonyítására, hogy az intézmények jelentős számú uniós gyártót figyelmen kívül hagytak. Továbbá a CCCME a teljes uniós termelést nem cáfolta alternatív számadatokkal, és arra vonatkozóan sem nyújtott be bizonyítékot, hogy az adatok hatást gyakorolhattak a minta reprezentativitására, mivel a Bizottság akkor sem vette volna fel a mintába az állítólagos további uniós gyártók egyikét sem, ha tudott volna azok létezéséről.
(20)
A lemezeknek az érintett termék meghatározásából, és így e vizsgálat hatóköréből való, (32) preambulumbekezdésben említett kizárását követően a végső minta nyolc uniós gyártóból állt. Az uniós gyártók körében végzett mintavétel tekintetében benyújtott bárminemű új észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (7)-(10) preambulumbekezdésének megállapításai a fent módosított formában megerősítést nyernek.
b) Mintavétel a független importőrök körében
(21)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően - az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében foglaltak szerint - a Bizottság felvette a kapcsolatot további olyan importőrökkel, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységükre vonatkozó alapvető információk benyújtása révén a vizsgálat megindításának szakaszában már együttműködtek. A Bizottság ezzel azt kívánta meghatározni, hogy a független importőrök mintája tovább bővíthető-e. Hat, az érintett termékkel kereskedő (azaz azt megvásároló és újraértékesítő), független importőrnek minősülő vállalat jelentkezett, hogy hajlandó a vizsgálatban további együttműködésre. E hat vállalat közül öt adott választ a határidőn belül. Az öt beérkezett válasz közül csak három volt kellően teljes ahhoz, hogy azok alapján érdemi értékelést lehessen végezni. Ennek alapján a független importőrök mintája a modulok vonatkozásában négy importőrre bővült, akik az érintett országból származó teljes behozatal mintegy 2-5 %-át képviselték. Tekintettel a többségében kis- és középvállalkozásként tevékenykedő független importőrök vállalati struktúrájára, az intézmények a rendelkezésére álló korlátozott források miatt nem tudtak nagyobb részesedést megtestesítő mintát összeállítani.
(22)
A független importőrök körében végzett mintavétel tekintetében benyújtott bárminemű új észrevétel hiányában a fentiek szerint módosított ideiglenes rendelet (11) és (12) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
c) Mintavétel az exportáló gyártók esetében
(23)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több, a mintában nem szereplő vállalat nyújtott be olyan észrevételeket, amelyek szerint az ő helyzetük eltér a mintába felvett vállalatokétól. Úgy érveltek, hogy ennélfogva az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében egyéni vámösszeg fizetésére jogosultak. Az együttműködő vállalatok (gyakran vállalatcsoportok) nagy száma miatt azonban nem volt lehetőség az egyes vállalatok egyéni vizsgálatára. Ennélfogva a 9. cikk (6) bekezdése értelmében ezeknek a vállalatoknak a mintába felvett vállalatokat terhelő vám súlyozott átlagát kell megfizetniük.
(24)
Az exportáló gyártók körében végzett mintavétel tekintetében benyújtott bárminemű új észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (13) és (14) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
7. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(25)
Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Bevezetés
(26)
Az ideiglenes rendelet (20)-(49) preambulumbekezdésében foglaltakkal összhangban az érintett termékek az ideiglenes meghatározás szerint a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ezek a termékek jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kódok alá sorolhatók be (a továbbiakban: az érintett termék).
(27)
A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik;
-
fotovillamos vékonyréteg termékek;
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják.
2. A termékkört érintő kérelmek
2.1. A lemezek kizárása
(28)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy a lemezek, illetve az elemek és modulok fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai nem azonosak, emiatt az előbbieket ki kell zárni a termékkörből. Az ideiglenes szakaszban felvetett érveken túl az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően e tekintetben további két érvre hívták fel a figyelmet.
(29)
Egyfelől több érdekelt fél állította, hogy a lemezek elemek gyártásától eltérő más célokra, többek között integrált áramkörök és más mikroelektronikai eszközök gyártására is felhasználhatók. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nem minden lemez tartozik a vizsgálat termékkörébe, amely „olyan típusú lemezekre” korlátozódik, „melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak”, és amelyek „vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t”. Noha lemezek kétségtelenül más alkalmazásokban is léteznek, a vizsgálat eleve nem terjedt ki a más termékek, például integrált áramkörök gyártása során felhasznált lemezekre. Emellett egyetlen, e más típusú lemezek piacán tevékenykedő gyártó, importőr vagy felhasználó sem állította, hogy az ő lemezeik is a nyilvántartásbavételi kötelezettség vagy az ideiglenes dömpingellenes vámok hatálya alá tartoznának. Ennélfogva megerősítést nyer, hogy e más típusú lemezek nem tartoznak a jelenlegi vizsgálat termékkörébe. Mindebből ugyanakkor az is nyilvánvaló, hogy a lemezek, illetve az elemek és modulok rendeltetése nem feltétlenül azonos.
(30)
Másfelől több érdekelt fél állította, hogy a feldolgozatlan lemezek egyetlen olyan alapvető villamossági tulajdonsággal sem rendelkeznek, amely a napelemeket és modulokat megkülönbözteti más termékektől. A lemezek különösen nem képesek a napfényből energiát előállítani, amely a kristályos szilícium fotovillamos elemek és modulok alapvető funkciója.
(31)
Ez az érvelés elfogadható. További vizsgálatot követően és eltérve az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében foglaltaktól, miszerint „a modulok, elemek és lemezek rendeltetése azonos: a napfény villamos energiává történő átalakítása”, a lemez csak az elemként történő feldolgozást követően nyeri el a napfényből villamos energia előállítására szolgáló funkcióját.
(32)
A vizsgálat során többek között a napfényből történő villamosenergia-előállítási funkcióként meghatározott eltérő fizikai és műszaki alaptulajdonságok miatt összességében megállapítást nyer, hogy a lemezeket ki kell zárni az érintett termék meghatározásából, és így e vizsgálat hatóköréből.
2.2. Külön vizsgálat az elemek és a modulok esetében
(33)
Több érdekelt fél ismét rámutatott, hogy az elemek és a modulok nem azonos termékek, ezért azokat külön kell értékelni, amit elsősorban az ideiglenes rendelet (27)-(39) preambulumbekezdésében már megválaszolt érvekkel támasztottak alá. A lemezektől eltérően ugyanakkor az elemek és a modulok alapvető tulajdonsága azonos, azaz képesek napfényből villamos energiát előállítani. Ezeket az érveket ezért elutasították.
(34)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportőr úgy érvelt, hogy az elemek önmagukban nem alkalmasak villamos energia előállítására. Állítása szerint ehhez azokat modulokba kell beépíteni. Az egyes elemek azonban önállóan is képesek napfényből - jellemzően 4 watt - villamos energiát előállítani. Noha ez az árammennyiség a legtöbb berendezés számára nem elegendő, ezért több elemből álló modulok összeállítására van szükség, ez nem jelenti azt, hogy maga az elem ne rendelkezne eleve villamosenergia-termelő képességgel.
(35)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportőr azt állította: az, hogy - az alábbi (100) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - az elemekre vonatkozó rendes érték alapján nem határozható meg a modulokra vonatkozó rendes érték, bizonyítékkal szolgál arra, hogy a modulok és az elemek nem tekinthetők egyetlen terméknek.
(36)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vizsgálatok többsége, köztük a jelenlegi vizsgálat esetén is a rendes értékek és az exportárak összehasonlítása terméktípusok szerint történik. Ennek az az oka, hogy gyakran számos rendkívül különböző terméktípus azonos fizikai, műszaki és/vagy kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, aminek következtében az „érintett termék” fogalma lényegesen eltérő költségű és árú terméktípusokat ölel fel. Pusztán az a tény, hogy egy adott terméktípusra vonatkozó rendes érték nem határozható meg egy másik terméktípus rendes értéke alapján, önmagában nem jelenti azt, hogy ezek a terméktípusok nem tekinthetők azonos terméknek. A fenti (32) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az elemek és a modulok alapvető tulajdonságai azonosak, többek között képesek napfényből villamos energiát előállítani.
(37)
További érvként hangzott el, hogy ha az elemek és a modulok kis különbségekkel azonos terméknek minősülnének, nem lehetne nehéz az elemek árát a modulok árának meghatározása céljából kiigazítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nem követelmény, hogy az érintett termék egyes típusai között csak kis különbségek lehetnek. Éppen ellenkezőleg, elegendő, ha az egyes érintett terméktípusok fizikai, műszaki és/vagy kémiai alaptulajdonságai azonosak. Ebben az esetben a modulok és az elemek vonatkozásában ez a helyzet, többek között mindkettő képes napfényből villamos energiát előállítani.
(38)
Ugyanez a fél továbbá azt állította, hogy az elemek nem egyszerűen más típusú modulok, hanem teljesen különböző termékek. Valójában az elem a modul szerves alkotórésze. Mint ilyen, az elem nyilvánvalóan nem „teljesen különböző termék”, mivel a modulok és az elemek azonos alaptulajdonságokkal rendelkeznek, azaz a fenti (32) preambulumbekezdésben említettek szerint napfényből villamos energiát állítanak elő.
(39)
Ugyanez a fél kijelentette továbbá, hogy az uniós gyártók és a kínai exportőrök körében végzett mintavétel során figyelembe vették az elemek és a modulok közötti különbséget. Ennélfogva a modulok és az elemek tekintetében eltérő összegű vámot kellett volna megállapítani. Ezzel összefüggésben megerősítést nyer, hogy az uniós gyártók és a kínai exportőrök körében végzett mintavétel során valóban figyelembe vették a modulok és az elemek közötti különbséget, amint az az ideiglenes rendelet (10) és (14) preambulumbekezdésében is olvasható. Ennek célja ugyanakkor mindössze a minta reprezentativitásának biztosítása volt, és ezért nem jelenti azt, hogy az elemek és a modulok nem tekinthetők egyetlen érintett terméknek, vagy hogy eltérő összegű vámot kellett volna rájuk kivetni. Annak biztosítása érdekében, hogy a minta valamennyi terméktípusra nézve reprezentatív legyen, a minta kiválasztásakor mindenképpen különbséget kellett tenni az elemek és a modulok között. Ezen túlmenően ekkor még némi bizonytalanság övezte azt, hogy az elemeket és a modulokat egy terméknek vagy két külön terméknek kell tekinteni, és ezért a reprezentativitást mindkét lehetséges eredmény esetére biztosítani kellett.
(40)
Mindemellett az érdekelt fél azt állította, hogy az alábbi (100) preambulumbekezdés, amely szerint a modulok feldolgozásának költsége jelentős, ellentmond az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésének, amely kimondja, hogy a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a (100) preambulumbekezdés egyúttal azt is pontosítja, hogy az elemek és a modulok közötti költségkülönbség 34 %, ami azt jelenti, hogy a modulok értékének 66 %-a az elemből származik. Ennélfogva megállapítható, hogy a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul.
(41)
Több exportáló gyártó állítása szerint az, hogy a vállalat eltérő minimális importárat és behozatali mennyiséget ír elő az elemekre és a modulokra vonatkozóan, megerősíti, hogy a modulok és az elemek külön termékek, és két külön vizsgálatot indokolnak. Az eltérő minimális importárak ugyanakkor csak azt jelzik, hogy az elemek és a modulok eltérő áron értékesített, különböző terméktípuscsoportok. Ennélfogva eltérő árakat kell meghatározni ahhoz, hogy a minimális importár betölthesse a funkcióját.
(42)
Mindemellett önmagában az a tény, hogy az elemek és a modulok eltérő terméktípuscsoportok, az érintett termék meghatározása szempontjából nem bír jelentőséggel. Az érintett termék meghatározásához elegendő, hogy a termékek alaptulajdonságai és rendeltetése azonos legyen, ami a modulok és az elemek esetében a (32), illetve a (48) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően teljesül.
(43)
A kínai kormány úgy érvelt, hogy annak értékelése, vajon az elemek és a modulok egy terméknek tekinthetők-e, a fellebbviteli testület által az Európai Közösségek - Azbeszt ügyben (6) meghatározott több kritériumot nem vesz figyelembe. Ezek a kritériumok azonban nem az érintett termék, hanem a „hasonló termék” meghatározása céljából alkalmazandók. Ez azt jelenti tehát, hogy ezeket a kritériumokat a hasonló termék, például az uniós ipar által gyártott olyan hasonló termék meghatározásakor kell figyelembe venni, amelyet ezt követően a kínai exportáló gyártók által exportált érintett termékkel hasonlítanak össze. Az érintett termék meghatározása szempontjából ezek a kritériumok nem relevánsak. Az intézmények mindenesetre megjegyzik, hogy az Európai Közösségek - Azbeszt ügyben alkalmazott kritériumoknak az ebben az ügyben érintett termékre történő alkalmazása nem vezetne eltérő eredményre. Az első és a második kritérium (tulajdonságok, jelleg és minőség, illetve rendeltetés) megfelel a fenti preambulumbekezdésekben említett fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságoknak, illetve a rendeltetésnek. A harmadik kritérium (fogyasztói igények és szokások) ebben az ügyben nem igazán alkalmazható, mivel az elemek a modulok szerves alkotórészei; a negyedik kritérium, a tarifális besorolás tekintetében meg kell jegyezni, hogy az elemek és a modulok egyaránt bejelenthetők a 8541 40 90-es vámtarifaszámon, míg a 8501-es besorolású vámtarifaszámok általában a villamos generátorokra és nem kifejezetten a napenergiát hasznosító termékekre vonatkoznak.
(44)
Más érdekelt felek úgy érveltek, hogy a Bíróság által korábbi ügyekben (7) kidolgozott kritériumok alkalmazása alapján megállapítható, hogy a modulok és az elemek különböző termékek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bíróság mindössze néhány figyelembe vehető kritériumot említett - nem kötelező valamennyi kritériumot minden esetben figyelembe venni, mivel nem feltétlenül mindegyik releváns. Ezeket a kritériumokat a Bizottság az ideiglenes rendelet (27)-(39) preambulumbekezdésében értékelte, ahol megállapítást nyert, hogy ebben az ügyben több kritérium nem alkalmazható. A Brosmann ügyben azt, hogy az eltérő típusú cipők az „érintett termék” körébe tartoznak-e, szintén csak három, relevánsnak ítélt kritérium alapján értékelték. Mivel az érdekelt felek nem indokolták, miért vonná maga után a kritériumok objektív alkalmazása azt a megállapítást, hogy a modulok és az elemek különböző termékek, ez az érvelés nem fogadható el.
(45)
Mindemellett fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az elemek és a modulok alaprendeltetése azonos, azaz fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik őket. A modulok teljesítménye közvetlenül kötődik az elemek teljesítményéhez, amint azt az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdése is megállapítja.
(46)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a lemezek termékkörből való kizárásával, valamint az elemek modullá alakításához szükséges jelentős mértékű feldolgozás miatt az az érv sem állja meg a helyét, hogy az elemek és modulok alaprendeltetése azonos. Hozzátette továbbá, hogy a modulok és elemek alaprendeltetésének azonosságára vonatkozó megállapítás azon a feltevésen alapul, hogy a lemezek, modulok és elemek azonos gyártási eljárással készülnek.
(47)
Először is téves az a megállapítás, hogy a modulok és elemek rendeltetésének azonosságára vonatkozó értékelés a gyártási folyamaton alapul. Noha mindkét állítás szerepel az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében, ez nem jelenti azt, hogy az egyik megállapítás a másik feltevésen alapul. A két állítást összekötő „mindemellett” szó egyértelművé teszi, hogy azok között nincs ilyen összefüggés. Ezenfelül a két állítás a „Rendeltetés és helyettesíthetőség” címen belül két különböző szempontra kíván reflektálni. A gyártási folyamatra vonatkozó első állítás a helyettesíthetőséghez kapcsolódik, míg a második állítás a rendeltetést érinti. Ennélfogva helytelen az a mögöttes vélekedés, hogy a modulok és elemek alaprendeltetésének azonosságára vonatkozó megállapítás azon a feltevésen alapul, hogy a lemezek, modulok és elemek azonos gyártási eljárással készülnek.
(48)
Az elemek és a modulok tényleges rendeltetését illetően az érdekelt felek nem vitatják, hogy a modulokat és az elemeket fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik. Ennélfogva megerősítést nyer az a megállapítás, hogy a modulok és az elemek rendeltetése azonos.
2.3. Mono- és polikristályos elemek
(49)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos elemeket, és hogy az általuk exportált monokristályos elemek ezért nem állnak versenyben az uniós gazdasági ágazattal. A vizsgálat ugyanakkor feltárta, hogy az Unión belül valójában gyártanak monokristályos elemeket. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította. Mindenesetre a Törvényszék a Brosmann ügyben kijelentette, hogy egy adott terméktípus közösségi gyártásának hiánya nem meghatározó.
2.4. Az „ott feladott” kitétel
(50)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy indokolatlan volt a vizsgálat hatókörét a Kínában „feladott” termékekre is kiterjeszteni, mert a vizsgálatot eredetileg csak a Kínából származó termékek ellen indították.
(51)
A Kínában feladott termékek azonban már a vizsgálat megindításának szakaszában is a termékkörbe tartoztak. Az eljárás megindításáról szóló értesítés (8) 5. pontja kimondja, hogy „felkérjük azokat a vállalatokat, amelyek az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból szállítják, de úgy gondolják, hogy ezen exportoknak egy része vagy az egésze vámjogilag nem a Kínai Népköztársaságból származik, hogy jelentkezzenek, és minden, a tárgyhoz tartozó információt közöljenek”. Egyértelmű tehát, hogy a Kínából terméket feladó valamennyi vállalatnak lehetősége volt együttműködni a vizsgálatban. Mindemellett, mivel a vizsgált termék gyakran tartalmaz különböző országokból származó összetevőket és alkatrészeket, az eljárás megindításáról szóló értesítés 5. pontja arról is rendelkezett, hogy e probléma megoldása érdekében „különleges rendelkezések” is „elfogadhatók”.
(52)
Úgy kell tekinteni ezért, hogy minden érintett gazdasági szereplő megfelelő tájékoztatást kapott arról a lehetőségről, hogy a Kínából feladott termékek tekintetében adott esetben különleges rendelkezéseket lehet elfogadni, és hogy felkérést kaptak a vizsgálatban való együttműködésre. Ennélfogva a vizsgálat hatókörét nem terjesztették ki „a Kínában feladott” termékekre, mivel a vizsgálat már a kezdetektől fogva kiterjedt azokra.
(53)
A nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek a fenti (51) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseitől függetlenül a vizsgálat a Kínából származó termékekre korlátozódott, és a Kínában feladott termékek hatását nem értékelte.
(54)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alábbi intézkedések történtek annak biztosítására, hogy a vizsgálat során ne csak a Kínából származó, hanem a Kínában feladott termékeket is értékeljék:
-
Az érintett terméket Kínából szállító valamennyi vállalatot felkértek, hogy a termékek eredetétől függetlenül jelentkezzenek a vizsgálatban.
-
Az eljárás megindításáról szóló értesítés A. mellékletében az exportőröket felkérték, hogy a vállalat által gyártott valamennyi termékre vonatkozóan közöljenek információkat. Ezek az információk nem korlátozódtak a Kínából származó termékekre.
-
Ezen információk alapján, amelyek a termékek származására való tekintet nélkül valamennyi exportot magukban foglaltak, reprezentatív minta kiválasztására került sor.
-
A mintába felvett gyártók „az Európai Unióba exportáló gyártóknak” szóló kérdőívet kaptak, amelyben Kína „érintett országként”, nem pedig származási országként szerepelt. Ennélfogva egyértelmű volt, hogy származásától függetlenül valamennyi termék a vizsgálat tárgyát képezi.
(55)
Ennek alapján megállapítható, hogy a vizsgálat egyaránt kiterjedt a Kínából származó és ott feladott valamennyi termékre, illetve hogy a vizsgálat többek között dömpingre és kárra vonatkozó megállapításai a Kínából származó és ott feladott valamennyi termékre vonatkoznak.
(56)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy a panasz csak a Kínából származó napelem panelek behozatalára vonatkozóan tartalmazott prima facie bizonyítékot, a Kínában feladott termékekre vonatkozóan nem. E tekintetben pontosítani kell, hogy a panasz valójában a „Kínából érkező” termékekre utalt, amint az a kérelmező által benyújtott, bélyegzővel ellátott borítón látható. Az aktában ezen oldal előtt egy másik oldal is található, amely már „a Kínai Népköztársaságból származó” megfogalmazást használja. Ez ugyanakkor a panaszos által benyújtott dokumentumban nem szerepelt, hanem azt a bizottsági szolgálatok később egy borító formájában illesztették az aktába, amelyen a panasz címének megismétlése helyett a vizsgálat elnevezését tüntették fel. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a panasz a Kínából érkező valamennyi termékre vonatkozott, függetlenül attól, hogy azok onnan származtak-e.
(57)
Egyes kínai exportáló gyártók továbbá azt állították, hogy a harmadik országbeli exportáló gyártókkal szemben nem ésszerű elvárás, hogy tudniuk kellett volna, hogy termékeik érintettek lehetnek a vizsgálatban. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az intézkedések a GATT V. cikke értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülő árukra nem alkalmazandók. Ennélfogva az intézkedések a Kínában tevékenységet nem folytató exportáló gyártókat nem érintik. Ezenfelül egyetlen harmadik országbeli exportáló gyártó sem jelentkezett azzal a felvetéssel, hogy az általuk exportált termékeket dömpingellenes vám terheli.
(58)
Ugyanezek az exportáló gyártók úgy érveltek, hogy a harmadik országbeli exportáló gyártókat nem kérték fel arra, hogy jelentkezzenek, és nem kaptak lehetőséget annak bizonyítására, hogy termékeik nem dömpingeltek. Az intézmények úgy vélik, hogy a Kínában tevékenységet nem folytató exportáló gyártókat az intézkedések nem érintik, mivel ha termékeiket Kínában adják is fel, azok árutovábbítás alatt álló árunak minősülnek. Az eljárás megindításáról szóló értesítés útján minden további exportáló gyártó tájékoztatást kapott arról, hogy tevékenységeik a vizsgálat tárgyát képezik.
(59)
A kínai kormány úgy érvelt, hogy noha az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az attól az elvtől való eltérést, hogy az exportáló ország a származási ország, ez a cikk ebben az esetben nem alkalmazható. Állításuk alátámasztásaként úgy érvelnek, hogy nem történt meg annak átfogó elemzése, hogy az exportáló ország közbenső ország-e. Az intézmények nem értenek egyet az alaprendelet 1. cikke (3) bekezdésének ilyen értelmezésével. Egyetlen érdekelt fél sem vitatja, hogy Kínában jelentős mértékű gyártás zajlik. Az, hogy a késztermék származási országa Kína-e, számos tényezőtől függ. A dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és az uniós érdek vizsgálata során az intézmények az említett gyártásra utalnak, függetlenül attól, hogy az exportált késztermék vámjogilag Kínából származik-e. Mivel határozott jelek utaltak arra, hogy nem minden - legalább részben - Kínában gyártott termék tekinthető úgy, hogy vámjogilag Kínából származik, az intézmények úgy határoztak, hogy azokra a termékekre is hivatkozni kell, amelyek esetében Kína csupán közbenső ország.
(60)
A kínai kormány továbbá azt állította, hogy mivel egyetlen kínai exportőr részére sem biztosítottak piacgazdasági elbánást, a napelem paneleknek Kínában nincs összehasonlítható ára, és ezért Kína nem tekinthető közbenső országnak. E tekintetben ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében foglalt három feltétel mindössze példaként szolgál, és nem feltétlenül kell minden esetben valamennyit alkalmazni. Ebben az esetben, mivel egyetlen kínai exportáló gyártó részére sem biztosítottak piacgazdasági elbánást, az összehasonlítható árat az analóg országban kellett meghatározni - ez az összehasonlítható ár pedig attól függetlenül azonos, hogy Kína a származási vagy a közbenső országnak minősül-e. Ennélfogva az a kérdés, hogy „abban az országban” van-e összehasonlítható ár, nem értelmezhető, mivel ebben az ügyben az összehasonlítható árat nem „abban az országban”, hanem az analóg országban határozzák meg.
2.5. Napelemes töltők
(61)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy a „hatnál kevesebb elemből álló, napelemes töltő” meghatározása túlságosan szűk, és azt ki kell terjeszteni az e meghatározás hatálya alá nem tartozó, hasonló funkcióval bíró termékekre, például a több kisebb elemből álló, hasonló méretű termékekre.
(62)
Emellett egyes érdekelt felek azt állították, hogy a „szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe” meghatározás túlságosan szűk, mivel a kizárás csak a teljes villamos termékre vonatkozik, míg az abba való beépítésre szánt, napenergiát hasznosító összetevőket nem minden esetben zárják ki.
(63)
A fenti érvek vizsgálata során valóban kiderült, hogy helyénvalóbb az ilyen termékek kizárásának alapját egy műszaki szabványon alapuló további kritériummal bővíteni. Különösen megállapítást nyert, hogy az alábbi szabvány fogalommeghatározásai pontosabban definiálják az intézkedések hatóköréből kizárandó termékeket: IEC 617301 nemzetközi szabvány, Alkalmazási osztályok, C. osztály: Korlátozott feszültség, korlátozott teljesítményű alkalmazások (13. o.) (9).
(64)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fent említett nemzetközi szabvány alapján történő kizárásra vonatkozó észrevételek érkeztek. Ezekben úgy érveltek, hogy a szabványra való hivatkozás helyett indokoltabb volna a kizárást a kimenő feszültség és a kimenő teljesítmény alapján a következőképpen meghatározni: „legfeljebb 50 volt kimenő feszültséggel és 50 watt kimenő teljesítménnyel rendelkező olyan modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményjellemzőkkel bíró rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak”. Ez az állítás elfogadható, és a kizárás megállapítása végül e meghatározás alapján történt.
2.6. Tetőbe beépített napelemmodulok
(65)
Egy további érdekelt fél azt állította, hogy a tetőbe beépített napelemmodulok kizárhatók a vizsgálat termékköréből, mivel a napelemmodul funkciót a tetőcserép- vagy -pala funkciójával együtt töltik be. Ennélfogva nem helyettesíthetők közvetlenül hagyományos napelemmodullal.
(66)
A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy mind a hagyományos, mind a tetőbe beépített napelemmoduloknak azonos villamossági szabványoknak kell eleget tenniük. Ezenfelül, noha a tetőbe beépített napelemmodul pusztán egy hagyományos modullal nem helyettesíthető, hagyományos modullal és tetőcseréppel vagy -palával együtt azonban igen. Ezek a termékek ezért azonos műszaki alaptulajdonsággal bírnak, amennyiben napfényből villamos energiát állítanak elő. A további funkció (amelyet egyéb esetben a tetőfedő anyag biztosít) nem minősül lényegesnek, és nem indokolja a tetőbe beépített napelemmodulok termékkörből való kizárását.
(67)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél azt állította, hogy a tetőbe beépített napelemmodulok és a szabványos napelemmodulok közötti kétirányú helyettesíthetőség hiánya azt jelzi, hogy a tetőbe beépített napelemmodulokat ki kell zárni az intézkedések hatóköréből, aminek alátámasztásaként általában a lábbelikről szóló ügyre (10) és különösen a STAF-típusú (Special Technology Athletics Footwear) lábbelikre hivatkozott. A STAF-típusú lábbelik kizárását azonban számos tényező indokolta, a Bíróság pedig a Brosmann ügyben (11) a kétirányú helyettesíthetőség hiányát önmagában nem tekintette kellően alapos indoknak, és megerősítette, hogy az olyan lényegesen különböző termékek, mint a városi viseletre alkalmas cipők és a túracipők, különbözőségeik ellenére is tekinthetők egyetlen dömpingellenes vizsgálatban érintett terméknek.
(68)
Ezenfelül az érdekelt fél úgy érvelt, hogy az uniós gyártás hiánya, valamint az, hogy az érdekelt fél szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tulajdonosa, állítása szerint megerősíti, hogy a tetőbe beépített napelemmodulok innovatívak és minden más terméktől különböznek. Ismét az érdekelt fél által említett, lábbelikről szóló ügyre hivatkozva ugyanakkor a Törvényszék a Brosmann ügyben kimondta, hogy „az ilyen típusú lábbelik közösségi gyártásának hiánya, illetve a szabadalom fennállása nem meghatározó.” (12). Ennek eredményeképpen a szabadalmaztatott technológiával gyártott lábbeli abban az ügyben érintett terméknek minősült.
(69)
Az érdekelt fél továbbá azzal érvelt, hogy a tetőbe beépített napelemmodulokat ki kell zárni az érintett termék fogalommeghatározásából, mivel azt a hagyományos moduloknál lényegesen magasabb áron értékesítik. Emellett a lábbelikről szóló ügyben a fent említett STAF-típusú lábbeliket bizonyos ár felett kizárták az érintett termékek fogalommeghatározásából. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a tetőbe beépített napelemmodul a fenti (66) preambulumbekezdésben foglaltak szerint valóban egyesíti a napelemmodul és a tetőcserép vagy -pala funkcióját. Az árak közvetlen összehasonlítása ezért nem értelmezhető, mivel a további funkció természetszerűen magasabb árat eredményez.
(70)
Erre az érvelésre válaszul az érdekelt fél azt állította, hogy ezen érvelés alapján semmilyen esetben nem lehetne árkülönbségre hivatkozni a termékkörből való kizárás további indokaként. Ez az értelmezés azonban túlságosan messzire mutat. A fenti preambulumbekezdésben foglaltak mindössze annyit jelentenek, hogy ebben a konkrét ügyben, ahol a tetőbe beépített modulok egyesítik az érintett termék és egy további termék (ebben az esetben a tetőcserép vagy -pala) funkcióját, az ár természetszerűen nem meghatározó. Ez semmiképpen nem jelenti azt, hogy más esetekben az árkülönbözet nem lehet hasznos tényező annak megállapításakor, hogy egy adott terméket ki kell-e zárni az érintett termék fogalommeghatározásából.
(71)
Végül, az érdekelt fél azt állította, hogy a tetőbe beépített napelemmodulok szállítója részére hozzáférést kell biztosítani a minimumárra vonatkozó kötelezettségvállaláshoz. A jelek szerint azonban az érintett kínai exportőr nem működött együtt a vizsgálatban, és együtt nem működő félként nem jogosult a kötelezettségvállalásban való részvételre. Ezért ez a kérés nem fogadható el.
3. Következtetés
(72)
A fentiek fényében a termékkör végleges meghatározása a következő: a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak, kivéve ha azok a GATT V. cikke értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülnek. Az elemek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ezek a termékek jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kódok alá sorolhatók be.
(73)
A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik;
-
fotovillamos vékonyréteg termékek;
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják;
-
legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak.
(74)
A lemezek kizárását követően - ellenkező megjelölés hiányában - az elemzést a lemezekre vonatkozó adatok és elemzés kizárásával felülvizsgálták. Tekintettel arra, hogy a figyelembe vett időszakon belül a lemezek az érintett termék uniós behozatalának csak elenyésző hányadát (értékének 2 %-át) tették ki, úgy tekinthető, hogy azok kizárása elhanyagolható mértékben érinti a megállapításokat. Az érdekelt felek valamennyi észrevételét figyelembe vették, a lemezekre való utalásokat azonban kizárták. Ennek következtében az ideiglenes rendelet preambulumbekezdéseiben szereplő, a lemezekre vonatkozó hivatkozások és kapcsolódó adatok immár nem alkalmazandók, akkor sem, ha az érintett preambulumbekezdéseket ez a rendelet megerősíti.
(75)
Ennélfogva a fenti (26)-(74) preambulumbekezdésekben módosított ideiglenes következtetések véglegesen megerősítést nyertek. Ezen eljárás céljából és a következetes gyakorlattal összhangban ennélfogva az intézmények úgy vélték, hogy az érintett termék valamennyi típusát egyetlen terméknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(76)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, mivel arra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt három hónapos határidőt követően került sor, és emiatt a vizsgálatot késedelem nélkül meg kell szüntetni.
(77)
E tekintetben ezek a felek úgy érveltek, hogy az alaprendelet módosítása (13), amely a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás határidejét nyolc hónapra meghosszabbítja, csak a korábban alkalmazott három hónapos határidő lejártát követően lépett hatályba. A módosítás csak a jövőbeli vizsgálatokra, valamint olyan folyamatban lévő vizsgálatokra alkalmazandó, amelyek esetében a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás határideje az adott időpontban még nem járt le.
(78)
Az alaprendelet módosításának 2. cikke ugyanakkor egyértelműen kimondja, hogy „ezt a rendeletet 2012. december 15-től kezdődően valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálatra alkalmazni kell”. Ebben a cikkben, illetve a rendelet egészében sem szerepel olyan kitétel, amely az érdekelt felek által említett „amelyek esetében a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás határideje még nem járt le” korlátozásra utalna. Ezért ez az érvelés nem fogadható el.
(79)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél megismételte azt az állítását, amely szerint a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, ugyanakkor nem vitatták, hogy az alaprendeletnek a fenti (78) preambulumbekezdésben említett módosítását „valamennyi folyamatban lévő vizsgálatra”, ezen belül a jelenlegi vizsgálatra is alkalmazni kell. Ennélfogva véglegesen megállapítást nyer, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás nem késett el.
(80)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportőr azt állította, hogy a piacgazdasági elbánást nem szabadott volna megtagadni azzal az indokkal, hogy a 2011 során a tevékenységét megszüntető három vállalat nem vezetett átlátható könyvelést. Különösen felvetette azt a kérdést, hogy mely számviteli standard írja elő, hogy egy tevékenységét megszüntető vállalatnak továbbra is vezetnie kellene ilyen könyvelést.
(81)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a számviteli standardok nem határozzák meg, mely vállalatok kötelesek pénzügyi kimutatást készíteni - a számviteli standardok e kimutatások elkészítésének módját írják elő. Kína esetében az „Üzleti vállalkozások számviteli standardja: alapvető standard” írja elő a 4. cikkben, hogy „a vállalkozás pénzügyi beszámolókat készít”. Kötelező előírásról van szó, amely nem biztosít kivételt a tevékenységüket megszüntető vállalatok számára.
(82)
Ezenfelül, noha ezek a vállalatok megszüntették tevékenységüket, továbbra is voltak eszközeik (többek között földterület, épületek, gépek és készletek) és forrásaik, és jogi személyként még legalább 2013 elejéig léteztek. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy ezek a vállalatok 2011-re vonatkozóan kötelesek voltak közzétenni számviteli beszámolójukat, és ennek hiánya a 2. kritérium megsértésének minősül.
(83)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes exportőrök továbbá azt állították, hogy az adókedvezmény(ek)ből és támogatásokból származó haszon nem jelentős hányada a forgalmuknak, amit állításuk szerint a párhuzamosan zajló szubvencióellenes vizsgálat is megerősített.
(84)
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy erre az érvelésre az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdése már kitért. A szöveg hangsúlyozta, hogy a torzulás „jelentős” voltának értékeléséhez - különösen az előny jellegéből adódóan - nem bír jelentőséggel a vizsgálati időszak alatt kapott előny abszolút összege. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(85)
A piacgazdasági elbánás tekintetében benyújtott további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50)-(69) preambulumbekezdésében szereplő valamennyi megállapítás megerősítést nyer.
1.2. Egyedi vizsgálat
(86)
Az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően tizennyolc olyan együttműködő exportáló gyártó vagy ilyen gyártókból álló csoport nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket, amelyeket a mintába nem választottak be. Ebben az ügyben a mintában már hét vállalatcsoport szerepelt, amelyeket jellemzően több exportáló gyártó, valamint uniós és harmadik országbeli kapcsolt kereskedő és kapcsolt importőr alkot. A mintában szereplő hét, exportáló gyártókból álló csoporton túl a 18 további exportáló gyártó (vagy azokból álló csoport) egyenkénti vizsgálata indokolatlan terhet jelentene, és meghiúsítaná a vizsgálat kellő időben történő lezárását.
(87)
Az egyéni vizsgálatok tekintetében benyújtott további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(71) preambulumbekezdésében szereplő valamennyi megállapítás megerősítést nyer.
1.3. Analóg ország
(88)
Egyes érdekelt felek megjegyezték, hogy India - a „Jawaharlal Nehru Nemzeti Napenergia Küldetés” (Jawaharlal Nehru National Solar Mission, JNNSM) projektjeire vonatkozó helyi tartalmi rendelkezések miatt - nem megfelelő analóg ország. Egy érdekelt fél azt állította, hogy 75 %-ban helyi tartalom szükséges, míg egy másik fél állítása szerint az indiai gyártók a 100 %-ban helyi gyártású modulokra magasabb árat számíthatnak fel. Azt állították továbbá, hogy ezek a követelmények jelentősen megnövelik a helyi termékek árát. Ezen állítás alátámasztásaként egy indiai újságcikket nyújtottak be (14). Ez a cikk azonban közel egy évvel a figyelembe vett időszak végét követően jelent meg, és a figyelembe vett időszakra gyakorolt hatását nem bizonyították.
(89)
Mindazonáltal ugyanez az újságcikk arról számolt be, hogy az indiai napelem gazdasági ágazat „a nyugati és a kínai gyártók jelentette erős versennyel” küzd. Ezt alátámasztja az Indiába irányuló behozatal folyamatos növekedése, amint azt az alábbi (92) preambulumbekezdés szemlélteti. Noha a helyi tartalmi követelmények valóban befolyásolhatják bizonyos mértékben az indiai belföldi piacot, egyértelműen megállapítható, hogy az indiai piac versenypiac, ahol számos indiai és külföldi vállalat tényleges versenyt folytat egymással.
(90)
Ezenfelül a Közös Kutatóközpont által közzétett információk (15) szerint a JNNSM projektjeinek többsége 2015-től lép működésbe. A JNSSM keretében a 2012. év során a hálózatba bekapcsolt fotovillamos rendszerekre vonatkozó célérték mindössze 50 MW volt, és ezzel szemben 2012 júniusában India összes hálózathoz kapcsolt kapacitása meghaladta az 1 GW-ot. Ez azt jelzi, hogy a figyelembe vett időszak során a JNNSM összes napelemes létesítményen belüli részaránya nem érte el az 5 %-ot, és ezért a JNNSM és a kapcsolódó helyi tartalmi követelmények hatása - feltéve, hogy az a figyelembe vett időszak során már érvényesült, és ezt az érdekelt felek nem bizonyították - a legjobb esetben is igen korlátozott volt. A figyelembe vett időszak során a létesítmények többsége (65 %) állami támogatási intézkedések eredményeképpen Gujarat tartományban működött.
(91)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az indiai piac a figyelembe vett időszak alatt a gyakorlatban védelmet élvezett a különböző forrásokból, többek között a Kínából származó behozatallal szemben, mivel 2012 eleje óta számítani lehetett egy dömpingellenes vizsgálat megindítására. India 2012. november 23-án, azaz közel öt hónappal a figyelembe vett időszak végét követően indított dömpingellenes eljárást a Kínából, Malajziából, Tajvanról és az Egyesült Államokból érkező napelemek és modulok behozatala tekintetében.
(92)
Ezt az állítást azonban a napelemek és modulok behozatalának az indiai kereskedelmi statisztikák (16) szerinti változása nem támasztja alá:
Érték (millió USD)
2010. április 2011. március
2011. április 2012. március
2012. április 2013. március
Kína
77,33
577,24
371,72
Mutató
100
746
481
Összesen
252,63
1 348,48
827,07
Mutató
100
534
327
(93)
A fenti táblázatból kiderül, hogy a napelemek és modulok behozatala Kína esetében látványosan, több mint 600 %-kal, valamint 2010/2011 és 2011/2012 között összességében több mint 400 %-kal emelkedett. Ezt követően a behozatali értékek némileg csökkentek, ezzel együtt azonban a napelemek és modulok ára is mérséklődött. A behozatali értékek 2011/2012 és 2012/2013 közötti csökkenése összhangban áll a szaktanácsadó vállalatok, például a pvXchange által az azonos időszakra vonatkozóan jelentett árcsökkenéssel, ami arra utal, hogy 2011/2012 és 2012/2013 között a behozatali volumenek többé-kevésbé változatlanok maradtak. Ennélfogva megállapítható, hogy az indiai piac a figyelembe vett időszak alatt a gyakorlatban nem élvezett védelmet a különböző forrásokból, többek között Kínából származó behozatallal szemben.
(94)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy az Egyesült Államok 2013. február 6-án a WTO vitarendezési eljárásainak keretében konzultációt kért Indiától a JNNSM helyi tartalmi követelményeit illetően. Állításuk szerint e helyi tartalomra vonatkozó szabályok és a fenti (91) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes vizsgálat együttes hatása 2012 áprilisa és 2013 márciusa között az előző évhez képest 38 %-os értékcsökkenéshez vezetett, szemben a korábbi években tapasztalt folyamatos növekedéssel.
(95)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az értékcsökkenés inkább az árak, semmint a behozatali volumenek visszaesésének tudható be. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél adatokkal szolgált az indiai piacra irányuló napelem- és modulbehozatal volumenének 2010 és 2013. március közötti változásáról. Ezek az adatok a napelemmodulok és a napelemek indiai piacra irányuló behozatali volumenének folyamatos növekedését jelzik. Ennélfogva megállapítható, hogy a küszöbön álló dömpingellenes vizsgálat a gyakorlatban nem biztosított védelmet az indiai piac számára, és a JNNSM helyi tartalmi követelményeinek a fenti (90) preambulumbekezdésben említett állítólagos, de nem bizonyított és mindenesetre legfeljebb elenyésző hatásai nem akadályozták a behozatali volumenek folyamatos növekedését.
(96)
Ezenfelül ki kell emelni, hogy a 2012. április és 2013. március közötti időszakban a JNNSM behozatalra gyakorolt állítólagos hatásai elsősorban a figyelembe vett időszakot követően jelentkeztek. Az állítólagos csökkenés ezért a figyelembe vett időszakban legfeljebb elenyésző mértékű hatással bírhatott.
(97)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a Tata Power Solar (a továbbiakban: Tata) csak a közelmúltban lépett a piacra, és ezért nem megfelelő analóg országbeli gyártó. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a korábban a „Tata BP Solar” nevet viselő vállalat 1989 óta gyárt napelemmodulokat, ezért nem állíthatjuk, hogy csak a közelmúltban jelent meg a piacon. Egy másik érdekelt fél által benyújtott információk szerint a Tata számottevően korábban kezdte meg piaci tevékenységét, mint a mintában szereplő öt legnagyobb kínai exportőr.
(98)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy Tajvan megfelelőbb analóg ország lenne, mint India, mivel méretüket tekintve a tajvani vállalatok közelebb állnak a kínai exportőrökhöz, valamint egyes tajvani gyártók együtt is működnek a vizsgálatban. Ezenfelül más érdekelt felek megkérdőjelezték, hogy tekintettel a Tata viszonylag kis méretére, India elfogadható analóg ország lenne-e, ám megfelelő alternatívát nem javasoltak.
(99)
Egyes tajvani vállalatok valóban együttműködtek. Egy vállalat teljes körű, míg egy további vállalat részleges együttműködést vállalt. Az egyetlen teljes körűen együttműködő tajvani vállalat ugyanakkor kisebb, mint a Tata, különösen az érintett termék eladásainak hozzávetőleg 90 %-át kitevő modulok eladása és gyártása tekintetében, míg a Tata értékesítési tevékenysége jóval meghaladja a tajvani vállalatét, amely e tekintetben - az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően - elhanyagolható mennyiséget értékesít. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportőr feltette a kérdést, hogy a részben együttműködő tajvani vállalatot felkérték-e a hiányzó információk benyújtására. E tekintetben az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdését kell említeni, amely kimondja, hogy Tajvan nem használható analóg országként, mivel az együttműködő tajvani vállalatok szinte kizárólag elemeket gyártottak, míg a kínai kivitel főként modulok formájában történik. Ez a részben együttműködő tajvani gyártó esetében is igaz. Mivel ez utóbbi gyártó ebből az okból már nem minősült megfelelőnek, nem volt indokolt további információkat kérni.
(100)
Ugyanez az érdekelt fél azt állította, hogy a moduleladások közel teljes hiánya önmagában nem zárja ki Tajvan analóg országként való felhasználását, mivel az elemek modullá alakításának feldolgozási költségei különösebb nehézség nélkül kiszámíthatók. A vizsgálat tényszerű eredményei azonban ezt nem támasztják alá. Az elemek modullá építése több gyártási lépést foglal magában, és a modul hozzáadott értékének jelentős része ezek során jön létre. Amint az az ideiglenes rendelet (137) preambulumbekezdésében szerepel, a figyelembe vett időszakban az elemek és a modulok közötti átlagos árkülönbözet 555,92 EUR, azaz 54 %, míg az átlagos költségkülönbözet 377,99 EUR, azaz 34 % volt. Ez azt jelentené, hogy a modulokra vonatkozó lehetséges tajvani rendes érték jelentős hányadát a feldolgozási költségek kiigazítására kellene alapozni, ami nem tekinthető ésszerűbbnek egy olyan ország felhasználásánál, ahol a rendes érték az érintett termék nagy része tekintetében belföldi eladási árakra alapozható. Ennélfogva megállapítható, hogy a rendelkezésre álló megbízható információkra figyelemmel India analóg országként történő kiválasztása ésszerű volt.
(101)
Egy további érdekelt fél azt állította, hogy az Egyesült Államok esetében nem indokolták meg, hogy az miért nem tekinthető megfelelő analóg országnak. E tekintetben az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésére kell hivatkozni, amely egyértelműen kimondta, hogy „az USA - főleg amiatt, hogy a vizsgálati időszak egy részében piaca a kínai behozataltól dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel védett volt - nem lenne megfelelő analóg ország”. Mivel az Egyesült Államok piacának védelmére vonatkozóan nem nyújtottak be észrevételeket, a vonatkozó álláspont nem módosul.
(102)
Egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingszámítás eredménye a kínai és az indiai gyártók közötti méretgazdaságossági különbségek miatt torzul. Ennélfogva az intézmények ellenőrizték, hogy valóban korreláció van-e a vállalat termelési volumene és dömpingkülönbözete között.
(103)
A mintába felvett hét vállalatcsoport közül kettő közepes méretű (Jinzhou Yangguang és Delsolar), öt pedig nagyvállalatcsoport (JingAo, LDK, Suntech, Trina és Yingli). A középvállalkozások közül a Jinzhou Yangguang különbözete a legalacsonyabb, a Delsolaré pedig a legnagyobb. Az öt nagyobb vállalat eredményei e két véglet között találhatók. Ez egyértelműen szemlélteti, hogy a méretgazdaságosság és a dömpingkülönbözetek között nincs összefüggés. Ennélfogva megállapítható, hogy a dömpingszámítás eredménye a kínai és az indiai gyártók közötti méretgazdaságossági különbségek nyomán nem torzul.
(104)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy a méretgazdaságosság és a dömpingkülönbözetek közötti összefüggés hiánya nem bizonyítja, hogy a méretgazdaságosság nem gyakorol hatást az árak összehasonlíthatóságára. Amennyiben - a jelenlegi esethez hasonlóan - a dömpingkülönbözet valamennyi exportőr esetében azonos rendes értéken alapul, a dömpingkülönbözetet elsősorban az exportárak határozzák meg. A méretgazdaságosság és a dömpingkülönbözet közötti összefüggés hiánya ezért egyúttal a méretgazdaságosság és az eladási árak közötti összefüggés hiányát is bizonyítja. Ennélfogva megállapítható, hogy a méretgazdaságossági különbségek ebben az esetben nem érintik az árak összehasonlíthatóságát.
(105)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az analóg országbeli gyártó rendkívül magas belföldi eladási árakat szab, amelyek állítása szerint jóval meghaladják az uniós gazdasági ágazat eladási árait, mivel a dömpingkülönbözet számottevően nagyobb, mint az ár-alákínálási különbözet. Az állítást szemléltetendő az indiai rendes értékeket összevetette az uniós gazdasági ágazat eladási áraival. Ez az összehasonlítás ugyanakkor hibás, mivel az indiai rendes érték kizárólag a nyereséges eladásokon alapul. Különösen akkor, amikor az uniós gazdasági ágazat veszteséges, nem meglepő, hogy az indiai nyereséges árak meghaladják az átlagos uniós ágazati árat. Ennélfogva az, hogy az indiai rendes érték magasabb az uniós ágazati átlagárnál, nem bizonyítja, hogy India analóg országként történő kiválasztása ésszerűtlen.
(106)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a Tata áraiban torzulás érvényesül, mivel a vállalat kapcsolatban áll a Tata Power közművállalattal. Ennek köszönhetően a Tata a Tata Power által ellátott területeken magasabb árakat szabhat. Mindezt azonban bizonyítékkal nem támasztották alá, valamint az állítólagos hatást sem számszerűsítették. Ez az állítás ezért nem elfogadható.
(107)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy exportőr azzal érvelt, hogy a Tata magas előállítási költséggel és eladási árakkal működő, nem versenyképes vállalat, és állítólag ez volt az oka annak, hogy a BP Solar 2011 decemberében kivált a közös vállalkozásból. Mindezt egy újságcikkből vett idézettel igazolja, amely szerint „az, hogy a BP mintegy négy évtized után kivonult a napelem gazdasági ágazatból, jól szemlélteti, mennyire erőteljesen versengővé és zsúfolttá vált mára a napenergia-piac.” Ez az újságcikk azonban nem emeli ki a Tatát mint nem versenyképes vállalatot, hanem általánosságban utal a napelem panelek piacának helyzetére, és „az ágazat egészét meghatározó kíméletlen versenyről” beszél, valamint közli, hogy „világszerte számos vállalat szüntetett meg gyárakat, bocsátott el több száz alkalmazottat és jelentett csődöt”. Ez az újságcikk ennélfogva nem bizonyítja, hogy a Tata magas előállítási költségekkel és eladási árakkal működő, nem versenyképes vállalat.
(108)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy exportőr azt állította, hogy a fenti (91) preambulumbekezdésben említett, folyamatban lévő indiai dömpingellenes vizsgálat során a Tatát elenyésző napelem-behozatala miatt nem vették figyelembe az indiai belföldi piac részeként. Noha megerősítést nyert, hogy a folyamatban lévő indiai dömpingellenes vizsgálatban a Tata valóban nem képezi az indiai belföldi piac részét, ez nem jelenti automatikusan azt, hogy a Tata nem megfelelő analóg országbeli gyártó. A rendes érték kizárólag a Tata által Indiában előállított elemeken és modulokon alapult, a behozott termékek kizárásával. Az, hogy egyes termékek előállítása során import összetevőket használtak, nem jelenti azt, hogy a kapott rendes érték India tekintetében nem reprezentatív, már csak azért sem, mert az elsősorban nem a költségeken, hanem az eladási árakon alapul.
(109)
A kínai kormány azt állította, hogy a Tata moduleladásai az Unióba irányuló kínai kivitel mindössze 0,3 %-ának felelnek meg, és a Bíróság Detlef Nölle ügyben (17) hozott ítéletére hivatkozva nem tekinthetők reprezentatívnak. Ebben az ügyben a Bíróság úgy ítélte meg, hogy amennyiben egy adott ország teljes termelése az Unióba irányuló kiviteli volumennek mindössze 1,25 %-a, ez annak a jele, hogy az érintett piac nem túlságosan reprezentatív. Ebben az esetben a kínai kormány nem India teljes termelését vetette össze az összes kínai kivitellel, hanem egyetlen indiai vállalat termelését valamennyi kínai exportőr összes kivitelével. Ez az összehasonlítás azonban hibás, mivel egy többszereplős versenypiacon a mindössze egy gyártóhoz kapcsolódó mennyiségek nem tükrözik a piac egészének reprezentatív jellegét. Mindemellett az összehasonlítás eltér a Detlef Nölle ügyben alkalmazottól, ahol egy ország teljes termelését állították szembe az összes kivitellel. A Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (CCCME) által benyújtott információk szerint az előrejelzések arra utaltak, hogy az indiai termelés 2012 végéig, azaz röviddel a figyelembe vett időszak végét követően meghaladja majd a 2 GW-ot. Ez a termelési mennyiség az Unióba irányuló kínai kivitel 14 %-ának felelne meg, ami jóval túllépné a Detlef Nölle ítéletben említett 5 %-os indikatív küszöbértéket.
(110)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megemlítette, hogy a Tatának az értéklánc előző szintjével való integráció hiányában harmadik felektől kell beszereznie a lemezeket. Állítása szerint az értékláncon belüli vertikális integráció ilyen hiánya a vertikálisan integrált kínai gyártókhoz képest költségnövekedéssel jár. Ez az állítás azonban nem megalapozott. A Tata összes költsége különösen csak akkor emelkedne, ha a lemezek beszerzési ára meghaladná azok előállítási költségét, ami kétséges, mivel a figyelembe vett időszakban számos napelemekkel foglalkozó vállalat veszteséges volt. Mindemellett még a vertikálisan integrált nagy kínai gyártók is gyakran vásároltak jelentős mennyiségű lemezt független szállítóktól, ami alátámasztja azt a megállapítást, hogy a lemezekkel való vertikális integráció hiánya nem feltétlenül vezet a modulok és elemek költségeinek emelkedéséhez.
(111)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az analóg ország nem versenyképes. Ezt az állítását azzal támasztotta alá, hogy 2013-ban az indiai napelemgyártás ötéves mélypontra süllyedt. Az érdekelt fél által idézett jelentésből ugyanakkor az derült ki, hogy a figyelembe vett időszakban az indiai napelemgyártás még virágzott, és megközelítette a hivatkozott csúcsértéket. A termelés a figyelembe vett időszak után esett vissza számottevően, ezért a vizsgálat eredményeit nem befolyásolta.
(112)
Az analóg ország versenyképességének hiányára vonatkozó állítás alátámasztására további érvként említették a fenti (91) preambulumbekezdésben szereplő dömpingellenes vizsgálatot. Az intézmények megjegyzik, hogy a vizsgálat még folyamatban van, ezért annak alapján nem vonhatók le következtetések. Általában véve a dömpingellenes vizsgálatok nem a versenyképesség hiányát jelzik, hanem azt, hogy a belföldi gazdasági ágazaton belül - az ágazat saját megítélése szerint - harmadik országbeli versenytársak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat folytatnak.
(113)
Mindent összevetve a Bizottság úgy véli, hogy India analóg országként történő kiválasztása nem ésszerűtlen.
(114)
Az analóg ország tekintetében benyújtott további észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (72)-(77) preambulumbekezdésében szereplő valamennyi megállapítás megerősítést nyer.
1.4. Rendes érték
(115)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az indiai vállalatok elsősorban nem hálózati csatlakoztatásra szánt modulokat értékesítenek, amelyeknek az ára és a költségei magasabbak a kínai exportőrök által értékesített, hálózatra csatlakoztatott modulokénál. Azt állította továbbá, hogy a nem hálózati csatlakoztatásra szánt modulok jellemzően alacsonyabb teljesítményűek, mint a hálózatra csatlakoztatott modulok.
(116)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a különböző rendes értékeket a Bizottság a „szabványos méretű”, 36-nál több elemből álló és jellemzően hálózatra csatlakoztatott modulokra, valamint legfeljebb 36 elemből álló, jellemzően hálózaton kívül használt kisebb modulokra állapította meg. Ezért úgy tekintendő, hogy valamennyi terméktípusra - ezen belül a nem hálózati csatlakoztatásra szánt modulokra és a hálózatra csatlakoztatott modulokra - megfelelő rendes értéket állapított meg.
(117)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a Tata projektfejlesztőként tevékenykedik, és ennek a vállalatnak az értékesítése ennélfogva nem hasonlítható össze kizárólag a kínai exportáló gyártók által értékesített modulokkal. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az indiai belföldi árakat és a kínai exportárakat kizárólag a modulok értékesítése esetében hasonlította össze, és a rendes érték megállapításához sem teljes projektek, sem integrált megoldások értékesítését nem vette figyelembe, mivel azok nem minősültek összehasonlíthatónak.
(118)
A rendes értékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(86) preambulumbekezdésében foglalt valamennyi megállapítás megerősítést nyer.
1.5. Exportár
(119)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportőrök közül néhányan észrevételt tettek a dömpingkülönbözet megállapításához használt exportárral kapcsolatos kisebb problémákat illetően. Indokolt esetben a Bizottság figyelembe vette az észrevételeket, és ezek miatt kismértékben módosította az érintett vállalatok dömpingkülönbözetét.
(120)
Az exportárra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)-(89) preambulumbekezdésében foglalt valamennyi megállapítás megerősítést nyer.
1.6. Összehasonlítás
(121)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportőrök közül néhányan észrevételt tettek az exportárak összehasonlításához használt engedményekkel kapcsolatos kisebb problémákat illetően. Indokolt esetben a Bizottság figyelembe vette az észrevételeket, és ezek miatt kismértékben módosította az érintett vállalatok dömpingkülönbözetét.
(122)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a belföldi fuvarozás esetében a rendes érték nem megfelelő kiigazítását eredményező adminisztratív hibára derült fény. Ezt a hibát kijavították, és ennek következtében némileg csökkentek a dömpingkülönbözetek.
(123)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a indokolt lehet a kereskedelem szintjének kiigazítása, mivel a fél nem telepítéssel foglalkozóknak, hanem viszonteladóknak és forgalmazóknak értékesít közvetlenül. A fél részletes tájékoztatást kért az analóg országbeli gyártó értékesítési csatornáiról, amelyek megadása a bizalmas információk védelme érdekében nem volt lehetséges. Alternatív lehetőségként az analóg országbeli gyártó vevőkörét az értékesítési volumentől függően különböző kategóriákba sorolták, ami rámutatott, hogy a kereskedelmi szint kiigazítása nem volt indokolt.
(124)
Erre az elemzésre válaszul az érdekelt fél elismerte, hogy az értékesítési volumen különbsége eltérő árakat eredményezne, ugyanakkor fenntartotta azt az érvét, miszerint - állítólag - még abban az esetben is magasabb árakat számítanának fel a telepítéssel foglalkozóknak, mint a forgalmazóknak vagy a viszonteladóknak, ha a telepítéssel foglalkozó ugyanakkora mennyiséget vásárolna, mint a forgalmazó vagy a viszonteladó. Ezt az állítást azonban az érdekelt fél nem támasztotta alá, és ezért nem lehetett figyelembe venni.
(125)
Az exportárra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(92) preambulumbekezdésében foglalt valamennyi megállapítás megerősítést nyer.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(126)
A mintába felvett exportőrök egyike az általa készített dömpingszámítás teljes nyilvánosságra hozatalát kérte, és azt állította, hogy másként nem tehet észrevételt annak pontosságára vonatkozóan. Mivel ez a vállalat nem részesült piacgazdasági elbánásban, a rendes értéke az Indiából mint analóg országból származó adatokon alapult. Tekintettel arra, hogy az analóg országnak csak egyetlen gyártója működött együtt teljes körűen a vizsgálat során, az analóg országból származó információk a terméktípus szintjén a bizalmas információk védelme érdekében nem hozhatók nyilvánosságra. A fenti állítást ezért el kell utasítani.
(127)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet a hasonló termékek egyes típusai tekintetében az analóg országra megállapított súlyozott átlaggal számított rendes érték és az adott termék súlyozott átlaggal számított átlagos exportára összehasonlításával állapították meg.
(128)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően számították ki. Ennek megfelelően az említett különbözet meghatározása a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján történt.
(129)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében megállapított végleges dömpingkülönbözet 88,1 %.
(130)
Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig - a (167) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve az Unióba irányuló kínai export volumenének összehasonlításával.
(131)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 80 %-át, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(132)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következőek:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Egyéb együttműködő vállalatok (I. melléklet, II. melléklet)
88,1 %
Minden más vállalat
111,5 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(133)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket mintegy 215 gyártó állított elő az Unióban. Az intézmények megvizsgálták több érdekelt fél állítását; ez a vizsgálat feltárta, hogy az állítólagos további gyártók valójában többnyire exportáló gyártók, azokkal kapcsolatban álló importőrök, valamint forgalmazók és telepítéssel foglalkozók voltak.
(134)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél vitatta azt a tényt, hogy az Europressedienst független tanácsadó cég (a továbbiakban: a tanácsadó) által szolgáltatott adatokat többek között az uniós gyártás, az uniós gyártási kapacitás, valamint egyéb, az uniós gazdasági ágazatra és behozatalra vonatkozó adatokkal kapcsolatos makrogazdasági kármutatók meghatározásához használták fel. Ezek a felek kétségbe vonták a tanácsadó függetlenségét, és azt állították, hogy az kapcsolatban állt a panaszossal. Ezenkívül pontosítást kértek azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság mi alapján választotta ki a tanácsadót, továbbá megkérdőjelezték a fotovillamossági ágazattal kapcsolatos gazdasági adatok gyűjtése terén létező szakértelmét. E tekintetben azt állították, hogy a Bizottságnak más rendelkezésre álló forrásokból - különösen ismert kutatóintézetektől - származó adatokra kellett volna alapoznia megállapításait. Végezetül az AFASE kétségbe vonta a tanácsadó által szolgáltatott adatok megbízhatóságát, és e célból az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. és 102. cikkének alkalmazásával, valamint az összefonódás-ellenőrzéssel kapcsolatos ügyekben a gazdasági bizonyítékok benyújtására és adatgyűjtésre vonatkozó bevált gyakorlatokra hivatkozott.
(135)
A tanácsadó és a panaszos közötti állítólagos kapcsolatra vonatkozóan az érintett érdekelt felek nem nyújtottak be ilyen kapcsolat fennállását igazoló bizonyítékot. Hasonlóképpen, a vizsgálat nem tárt fel a pusztán kereskedelmi jellegű kapcsolaton túlmutató kapcsolatra utaló bizonyítékot. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy voltak arra utaló jelek, hogy a panaszban a panaszt emelő uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott prima facie bizonyíték ugyanezen tanácsadó által szolgáltatott adatokon alapult. Még abban az esetben is, ha elismerést nyer, hogy egyes mutatókkal kapcsolatos megállapítások valójában hasonlóak voltak a panaszban szolgáltatott bizonyítékhoz, ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy azokat csak egy forrás alapján állapították meg. E tekintetben a panasz megadja a különböző felhasznált forrásokat.
(136)
Az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a Bizottság azért ítélte helyénvalónak e tanácsadó igénybevételét a jelenlegi vizsgálat során, mert más nyilvános adatforrásokból nem álltak rendelkezésre az uniós piac egészét lefedő, szükséges makrogazdasági adatok és a behozatalra vonatkozó adatok. Az Europressedienst kiválasztása előtt a Bizottság értékelte a tanácsadó által a releváns adatok gyűjtéséhez használt módszertant, valamint azt, hogy a tanácsadó képes-e külön-külön biztosítani a szükséges adatokat valamennyi terméktípusra és a figyelembe vett időszak egészére vonatkozóan.
(137)
Ezen túlmenően a vizsgálat során a tanácsadó által szolgáltatott adatokat a Bizottság lehetőség esetén összevetette más rendelkezésre álló forrásokkal, majd megerősítette azokat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a piacon több olyan kutatóvállalat létezik, amely a fotovillamossági ágazatra vonatkozó statisztikák gyűjtésére szakosodott, és a bejelentett adatok szinte soha nem azonosak. Ez annak tulajdonítható, hogy a kutatóintézetek nehezen szereznek pontos számadatokat, és ennélfogva a fotovillamosságipiacra vonatkozó, bejelentett mutatók mindig is becsléseken fognak alapulni, függetlenül az ilyen adatok szolgáltatójától. Ebben az összefüggésben a Bizottság által végzett összevetés abból állt, hogy összehasonlította a tanácsadótól kapott adatok alakulását más kutatóvállalatok - a Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) és az Európai Fotovillamos Ágazat Szervezete (EPIA) - által közzétett azonos, ugyanazon témákra vonatkozó adatok alakulásával, amennyiben azok rendelkezésre álltak. A Bizottság nem talált jelentős eltéréseket az összevetés során, mivel az összevetett mutatók alakulása hasonló volt. Az ideiglenes megállapítások ezért nem kizárólag a tanácsadó által szolgáltatott adatokon alapultak, hanem ezen adatok Bizottság általi elemzésén és értékelésén is. Továbbá a fenti (9) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az ideiglenes intézkedések előírását követően ellenőrző látogatásra került sor a tanácsadó telephelyén. A Bizottság a módszertan és a szolgáltatott adatok megbízhatóságának ellenőrzése érdekében elvégezte a helyszíni ellenőrzést a tanácsadó telephelyén. A helyszíni ellenőrzésre azt követően került sor, hogy a Bizottság összevetette az adatokat, annak érdekében, hogy további bizonyosságot szerezzen az adatok és a kapcsolódó módszertan megbízhatóságáról és minőségéről.
A helyszíni ellenőrzés alkalmasnak minősült a megfelelő ügyintézés elvének alkalmazásában, még akkor is, ha ezeket az adatokat nem érdekelt fél, hanem egy tanácsadó szolgáltatta. Ennek következtében a Bizottság további bizonyosságot szerzett a tanácsadó által szolgáltatott adatok megbízhatóságáról.
(138)
Egy fél azt állította, hogy a Bizottság által alkalmazott összevetési módszertan ismertetése nem volt elég részletes, és az összevetéshez használt többi forrás nyilvánosságra hozatalát kérte. Ez a fél továbbá azzal érvelt, hogy az alkalmazott módszertan mindenesetre érvénytelen volt, amennyiben csak a különböző források alakulását, nem pedig abszolút értékeket hasonlított össze.
(139)
Ami a tanácsadó által szolgáltatott adatok összevetéséhez használt egyéb forrásokat illeti, ezek a JRC és az EPIA által azonos témákról közzétett jelentések voltak. Az adatok egyéb forrásokkal való összevetése tekintetében meg kell jegyezni, hogy azok nemcsak hasonlóan alakultak, hanem hasonló nagyságrendűek is voltak. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alkalmazott módszertan megfelelő volt, és az ezzel kapcsolatos állításokat elvetette.
(140)
A tanácsadó szakértelme tekintetében meg kell jegyezni, hogy fő tevékenysége a fotovillamossági ágazattal kapcsolatos adatok gyűjtése, valamint a fotovillamossági ágazatban tevékenykedő vállalatok naprakész adatbázisának fejlesztése. Ezeket az adatokat fotovillamossági szaklapokban teszi közzé, és azokat azok a vállalatok is felhasználják, amelyek részére szakkutatást végez. Az Europressedienst az általa kialakított adatbázist rendszeresen aktualizálja és újra közzéteszi. A tanácsadó ezenfelül többéves tapasztalattal rendelkezik ebben az ágazatban. A tanácsadó módszertana pontosabban a következő: a piacon rendelkezésre álló különböző források felhasználásával gyűjt, vet össze és összesít információkat. Ehhez az adatokat az adatbázisban felsorolt vállalatoknak kiküldött szabványos kérdőívek segítségével vagy telefonon keresztül gyűjti, különösen az uniós gyártók körében, illetve szakvásárokon elsősorban harmadik országbeli gyártóktól. Ha az információk nem szerezhetők be az imént említett csatornákon keresztül, az Europressedienst ellenőrzi a fotovillamossági ágazatban tevékenykedő vállalatok pénzügyi beszámolóit, vagy szabadon együttműködik más kutatóintézetekkel az adatok beszerzése vagy összevetése érdekében. Ellenőrzés tárgyát képezte, és valójában megerősítést nyert, hogy a tanácsadó ezeket a forrásokat felhasználta a mindennapi tevékenysége során. A fentiek fényében a Bizottság helyénvalónak tekintette az Europressedienst szolgáltatásainak igénybevételét a jelen vizsgálatban, és ezért a felek ezzel kapcsolatos állításait elutasította.
(141)
A gazdasági bizonyítékok benyújtására vonatkozóan a Bizottság illetékes szolgálata által kiadott bevált gyakorlatok (a továbbiakban: a bevált gyakorlatok) tekintetében a következőket kell megjegyezni. Először is egy olyan dokumentumról van szó, amely nem kötheti a Bizottságot, mivel nem a biztosi testület fogadta el, hanem az illetékes szolgálat adta ki azzal a céllal, hogy ajánlásokat tegyen a feleknek a gazdasági bizonyítékok benyújtásának módjára vonatkozóan. Másodszor: a bevált gyakorlatok az EUMSZ 101. és 102. cikke szerinti bizonyos versenyjogi vizsgálatok során és összefonódás-ellenőrzési ügyekben alkalmazott gazdasági elemzések és adatok benyújtására vonatkoznak. A Bizottság e versenyjogi ügyekben alkalmazandó szabályai, bizonyítási normái és vizsgálati hatáskörei nem hasonlíthatók össze a kereskedelemvédelmi vizsgálatokkal, amelyekre teljesen eltérő szabályrendszer vonatkozik.
(142)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél vitatta a tanácsadó által alkalmazott módszertant, és azt állította, hogy az nem felelne meg az elismert tudományos normáknak. A fenti (137) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően azonban a Bizottság értékelte a módszertant, a keletkezett adatokat pedig összevetette és ellenőrizte, és ennek alapján más közzétett adatokkal összhangban lévőnek, és következésképpen kellően megbízhatónak találta. A Bizottság tisztázta az érdekelt felek, különösen az AFASE által felvetett egyes kérdéseket, és azokat az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános vizsgálati aktában rendelkezésre bocsátotta.
(143)
A CCCME azzal érvelt, hogy az adatok összesítésére alkalmazott módszertan nem volt egyértelmű. Ezt az állítást a Bizottság elutasította, mivel a releváns információkat valamennyi érdekelt félnek a rendelkezésére bocsátotta az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános vizsgálati aktában.
(144)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél megismételte a Bizottság által kiválasztott tanácsadóval és a szolgáltatott adatok minőségével kapcsolatos aggodalmait. E tekintetben azt állították, hogy a tanácsadó adatai eseti alapon megrendelhetők és megvásárolhatók a potenciális ügyfelek pontosan meghatározott kéréseinek kielégítése érdekében, és ezért nem feltétlenül tárgyilagosak. Ezen túlmenően a CCCME vitatta, hogy a tanácsadó által összegyűjtött adatok az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egyértelmű bizonyítékoknak tekinthetők-e, mivel az adatok túlnyomórészt feltevéseken és becsléseken alapultak. Azt állította továbbá, hogy a szolgáltatott adatokat az aktában nem támasztották alá elegendő bizonyítékkal, és hogy az adatok nem voltak megerősítőek, tárgyilagosak és ellenőrizhetőek.
(145)
Ezen állítások tekintetében a Bizottság a fenti (136)-(137) preambulumbekezdésre hivatkozik, ahol további információval szolgált a tanácsadó kiválasztásával kapcsolatban. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a tanácsadót az akkor rendelkezésre álló legjobb információk alapján és az eljárásra alkalmazandó bizottsági költségvetési rendelettel teljes összhangban szerződtette a tanácsadót. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy kiemelkedő jelentőséggel bírt a tanácsadó azon képessége, hogy minden szükséges adatot kellő időben tudjon biztosítani, mivel a Bizottságot jogszabályban foglalt határidők kötötték a folyamatban lévő vizsgálat során tett ideiglenes megállapítások közzétételére.
(146)
Ami a szolgáltatott adatok minőségét, illetve azt illeti, hogy azok - a fenti (137) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyértelmű bizonyítékoknak tekinthetők-e, a Bizottság megvizsgálta a tanácsadó adatgyűjtési módszertanát, és azt kielégítő minőségűnek találta. Ezen túlmenően - ugyanebben a fenti preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - a tanácsadó által szolgáltatott adatokat a Bizottság lehetőség esetén összevetette más forrásokkal, és azokat kellően pontosnak találta. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a tanácsadó egy olyan adatbázissal rendelkezik, amelyet az ügyfelek igényeitől és kéréseitől függetlenül rendszeresen aktualizál. Ugyanezt az adatbázist használja a fotovillamossági ágazatra vonatkozó statisztikák összesítéséhez és különböző ügyfeleknek történő továbbításához, és ezért az adatok nem tárgyilagos voltára vonatkozó állítást el kellett vetni.
(147)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a forrásokat, az alkalmazott módszertant és azon vállalatok nevét sem, amelyekkel a tanácsadó a szolgáltatott makrogazdasági adatok összegyűjtése során együttműködött. Egy másik érdekelt fél megismételte, hogy a tanácsadó által alkalmazott módszertan pontatlan eredményekre utal. Több fél kért további információt a tanácsadó által alkalmazott módszertanra, például a következőkre vonatkozóan: a kérdőívekre, illetve interjúkra adott válaszok átlagos aránya, az egyes csatornákon keresztül összegyűjtött adatok százalékos aránya, azok ellenőrzésének módja, az adatok előállításához használt közelítő számítások, illetve feltevések, azon vállalatok száma, amelyek esetében közelítő számítások készültek, és legalább a tanácsadó alkalmazotti létszámának intervalluma.
(148)
Ezen állítások tekintetében meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes intézkedések előírását követően a Bizottság közölte az érdekelt felekkel azt a módszertant és azokat a forrásokat, amelyeket a tanácsadó az adatok összesítése során alkalmazott, és az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kitért az érdekelt felek ehhez kapcsolódó konkrét kérdéseire. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek további információk iránti kérései úgy tekintendők, hogy azokra választ adtak az ideiglenes vámok kivetését követően rendelkezésre bocsátott információk, amennyiben ezt a titoktartási korlátozások lehetővé tették. Hangsúlyozandó továbbá, hogy a Bizottság a helyszínen ellenőrizte, hogy a tanácsadó hogyan gyűjtötte és összesítette az adatokat, valamint az adatok összesítéséhez alapul szolgáló releváns feltevéseket. Az ellenőrzés eredményei kielégítőek voltak, és a Bizottság meggyőződött az alapul szolgáló feltevések ésszerűségéről, valamint a tanácsadó által szolgáltatott adatok minőségéről. Ráadásul a felek magukat az adatokat nem vitatták.
(149)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy másik fél pontosítást kért a tanácsadó által az adatgyűjtés során figyelembe vett uniós gyártók számáról, valamint e gyártók és a Bizottság által ismert mintegy 215 uniós gyártó közötti átfedésről. E tekintetben a Bizottság egyértelművé teszi, hogy a tanácsadó által figyelembe vett uniós gyártók nagyjából megegyeznek azokkal a fenti (133) preambulumbekezdésben említett gyártókkal, amelyek e vizsgálat keretében az uniós gazdasági ágazat képviselőiként ismertek.
(150)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a Bizottság következetlenül végezte a kárelemzést, mivel azt a modulok és az elemek esetében külön-külön végezte, míg a kárt és a dömpingkülönbözetet a modulokra és az elemekre együttesen vonatkozó súlyozott átlagként számította ki. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy míg a mutatók terméktípusonként külön-külön szerepelnek, az egyes mutatók esetében megállapított következtetések a vizsgált termék egészére vonatkoznak. Emlékeztetni kell arra is, hogy mivel a modulok és az elemek egyetlen terméknek minősülnek, a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapítása ennek alapján történt. Ezért az állítást a Bizottság elutasította.
(151)
Végezetül egy másik fél azt állította, hogy a vizsgálati időszak során a makrogazdasági mutatók értékének számítása helytelenül alapult a 2011. és a 2012. év egyszerű átlagán, ugyanis egy ilyen módszertan nem lenne objektív és nem vezetne a vizsgálati időszak alatti valós helyzetet tükröző eredményekhez. A Bizottság pontosítja, hogy az adatok egyszerű átlagát csak olyan esetben használta, ahol az érintett időszakokban hasonló tendenciák mutatkoztak. Eltérő tendenciák esetén a módszertant a valós piaci helyzetet figyelembe véve kiigazította. Az érintett fél nem fejtette ki, hogy az alkalmazott módszertan eredményei milyen mértékben nem tükrözik a piaci realitást. Emiatt ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.
(152)
A fentiek alapján és ezzel kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)-(101) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(153)
Több fél azzal érvelt, hogy a kárt külön-külön kellett volna értékelni a kötött piac és a szabad piac esetében. Egy fél azzal érvelt, hogy a saját felhasználásra szánt elemekkel kapcsolatos adatokat ki kellett volna zárni a kárfelmérésből azon az alapon, hogy azokat nem érintette a dömpingelt behozatal.
(154)
Az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően az értékesítési volument, a gyártást, a gyártási kapacitást, a kapacitáskihasználást, a növekedést, a beruházásokat, a készleteket, a foglalkoztatást, a termelékenységet, a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését, a tőkebevonási képességet és a dömpingkülönbözet mértékét az uniós gazdasági ágazat teljes tevékenységére vonatkoztatva kell vizsgálni, azaz a saját felhasználást is figyelembe kell venni, mivel a saját felhasználásra történő gyártást ugyanúgy befolyásolta az érintett országból érkező behozatal támasztotta verseny.
(155)
A vizsgálat tehát kimutatta, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók arra kényszerültek, hogy dömpingelt termékeket (elemeket) importáljanak és - a dömpingelt behozatal által kifejtett árnyomás következtében - az importárat meghaladó költség mellett megszüntessék e termékek gyártását. A vizsgálat ezenkívül azt is feltárta, hogy a szabad piacon és a kötött piacon hasonlóan alakultak az árak, ami egyben azt is jelezte, hogy az érintett behozatal egyformán befolyásolta ezeket a piacokat.
(156)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél megismételte, hogy a Bizottság nem adott megfelelő és érvekkel alátámasztott elemzést a kötött piacról, illetve azt sem közölte, miért nem végzett külön elemzést. Egy fél azt állította, hogy nem a Bizottság nem nyújtott tájékoztatást a saját felhasználásra szánt uniós gyártás nagyságrendjéről. Ezen túlmenően azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdése, amelynek megállapítása szerint a kötött piaci árak nem mindig tükrözik a piaci árakat, ellentmond a fenti (155) preambulumbekezdésben foglalt megállapításoknak, amelyek szerint a szabad piacon és a kötött piacon hasonlóan alakultak az árak.
(157)
Először is meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdése megindokolja, hogy a Bizottság miért tartotta helyénvalónak a kármutatóknak (a jövedelmezőségre vonatkozó mutató kivételével) az uniós gazdasági ágazat teljes tevékenységére vonatkoztatott vizsgálatát, a saját felhasználást is beleértve. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy - az ugyanabban a preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - a vizsgálat feltárta, hogy a Kínából érkező behozatal támasztotta verseny ugyanúgy befolyásolta a saját felhasználásra történő gyártást, amit az érintett érdekelt felek nem is vitattak. Ezért a Bizottságnak el kellett utasítania azt az állítást, miszerint nem indokolta meg, hogy miért nem került sor külön elemzésre. Hasonlóképpen, amint az e megállapításból következik, azt is el kellett utasítania, hogy a kötött piacra vonatkozóan külön elemzést kellett volna végezni.
(158)
Másodszor: míg a fentiek alapján a saját felhasználásra történő uniós gyártás nagyságrendje nem minősült lényeges tényezőnek, meg kell jegyezni, hogy a saját felhasználásra szánt elemek uniós gyártása a vizsgálati időszak alatti teljes gyártásnak mintegy felét tette ki. Végezetül a Bizottság egyértelművé teszi, hogy az a tény, hogy a kötött piaci árak nem tükrözik a szabad piaci árakat, nem feltétlenül mond ellent annak, hogy mindkét ár egyformán alakult, mivel továbbra is lehetnek eltérő szinten, illetve az ármozgások lehetnek magasabb vagy alacsonyabb mértékűek, így pedig eltérő képet mutathatnak. A fentiek alapján a kötött piacra vonatkozó állításokat a Bizottság elutasította.
(159)
Az érintett felek nem szolgáltattak olyan információt, amely cáfolhatta volna az uniós piac meghatározására vonatkozó megállapításokat. Ennek alapján a Bizottság elutasította az ehhez kapcsolódó állításokat, és az ideiglenes rendelet (102)-(106) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősíti.
3. Uniós felhasználás
(160)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a vizsgált termék uniós felhasználására vonatkozó adatok a felhasznált forrástól függően jelentős eltéréseket mutatnak. Ez a fél azzal érvelt, hogy megbízható adatok csak szakosodott intézményektől vagy kutatóközpontoktól gyűjtött információk alapján állapíthatók meg. A tanácsadó által szolgáltatott, a vizsgálat során felhasznált adatok megbízhatóságára vonatkozóan a fenti (134)-(152) preambulumbekezdésben foglalt indokolások és következtetések fényében a Bizottság ezt az érvet elutasította.
(161)
Ugyanez a fél azzal érvelt, hogy az uniós felhasználást nem az Unióban rendelkezésre álló modulgyártási kapacitás egyszerű összeadásával kell megállapítani, és hogy az uniós gazdasági ágazat saját projektjeinek modulfelhasználását ki kell abból vonni. Ezt az érvet a Bizottság elvetette, mivel a modulfelhasználást az Unióban újonnan telepített kapacitás alapján állapította meg. Ez általános gyakorlat a modulfelhasználás meghatározására. Az elemek esetében a felhasználás meghatározása az uniós modulgyártás alapján történt.
(162)
Egy másik fél azzal érvelt, hogy a tanácsadó által ismertetett módszertan elismeri, hogy nehezen állapíthatók meg megbízható felhasználási adatok. Azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat behozatali és exportértékesítési adatai vagy ellenőrizhetetlen becsléseken, vagy hiányos adatokon alapultak, és hogy a Bizottság által végzett összevetés nem elegendő annak megállapításához, hogy ezek az adatok tulajdonképpen megbízhatóak és pontosak voltak.
(163)
A fenti (136) és (137) preambulumbekezdésben már említetteknek megfelelően a Bizottság az adatok és az adatgyűjtési módszerek minőségét helyszíni látogatás során ellenőrizte, amelynek alapján úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott módszerek megfelelőek, az eredmények pedig pontosak és kellően megbízhatóak voltak. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(164)
Ennek alapján, valamint az uniós felhasználásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)-(109) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(165)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a vizsgált termék behozatalának mennyiségére vonatkozó adatok a felhasznált forrástól függően jelentős eltéréseket mutatnak. Ez a fél azzal érvelt, hogy megbízható adatok csak szakosodott intézményektől vagy kutatóközpontoktól gyűjtött információk alapján állapíthatók meg. A tanácsadó által szolgáltatott, a vizsgálat során felhasznált adatok megbízhatóságára vonatkozóan a fenti (134)-(152) preambulumbekezdésben foglalt indokolások és következtetések fényében a Bizottság ezt az érvet elutasította.
(166)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél vitatta a Kínából származó behozatal összértékének meghatározására használt módszertant, és azt állította, hogy az vámfizetés nélkül, CIF-szinten bonyolított ügyleteken alapult, és ennélfogva kétséges, hogy ezek az ügyletek uniós felhasználásra irányultak. Ezen állítás tekintetében a Bizottság pontosítja, hogy a Kínából származó behozatal tanácsadó által megadott összértékét nem használta fel az ideiglenes és a végleges megállapításokban, és hogy a vizsgálat során csak a behozatal mennyiségét és az importárakat határozta meg, amint azt az ideiglenes rendelet (110)-(113) preambulumbekezdése kifejti. Mivel az érintett érdekelt fél az importárak meghatározására használt módszertant nem vitatta, a Bizottság az ideiglenes rendelet (113)-(117) preambulumbekezdésében, valamint az alábbi (168)-(176) preambulumbekezdésben foglalt, kapcsolódó megállapításokra hivatkozik. Ezért a fenti állítást a Bizottság elutasította.
(167)
Ennek alapján, valamint az érintett termék Kínából történő behozatalára vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (110)-(112) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2. A behozott termékek ára és az áralákínálás
(168)
Egy együttműködő független importőr azt állította, hogy az importárakat a behozott termékek Unióba történő behozatala alapján kellett volna meghatározni. Az adott importőr által a vizsgálat során szolgáltatott adatok azonban az Unióba irányuló teljes behozatalnak csak töredékét képviselték, és nem lehetett érdemi következtetést levonni a több évet lefedő, figyelembe vett időszak során Kínából behozott összes termék átlagos importárára vonatkozóan. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(169)
Egy másik fél azt állította, hogy az árak meghatározására használt módszertant nem ismertették, különös tekintettel a különböző forrásokból származó adatok egyesítésének és egyeztetésének módjára. Ezenfelül azzal érvelt, hogy a behozatali költségeket inkább a vizsgálat során gyűjtött, ellenőrzött információkra, semmint becslésekre kellett volna alapozni.
(170)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt felek rendelkezésére bocsátott módszertan kellően teljes a számadatok megállapítási módjának megértéséhez. A „behozatali” költség tekintetében a Bizottság pontosítja, hogy a helyszíni árakat a CIF-árak meghatározása érdekében kiigazította. A becslést a vizsgálat során gyűjtött adatok megerősítették.
(171)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében már szereplőknél részletesebb információkat kért az áralákínálásra vonatkozó számításokról. Amennyiben ezen információk érzékeny jellege, valamint az uniós gyártóknak biztosított névtelenség ténye lehetővé tette, kétoldalú nyilvánosságra hozatal keretében további információk szolgáltatására került sor.
(172)
A lemezek termékkörből történő kizárására vonatkozó döntéssel összhangban (lásd a fenti (28)-(32) preambulumbekezdést), ezeket a termékeket a Bizottság az áralákínálás számítása során sem vette figyelembe. Ezenkívül az érdekelt felek által szolgáltatott CIF-árak esetenként helyesbítés tárgyát képezték. Mivel a független importőrök mintáját a Bizottság a (21) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt felülvizsgálta, hiánytalan adatok rendelkezésre állása esetén az importőrök új mintájának átlagos, behozatalt követő költségeit használta.
(173)
A felülvizsgált árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban a modulok esetében 19,8-32,1 % közötti, az elemek esetében 4-28,5 % közötti, az érintett termék tekintetében pedig összességében 8-29 % közötti áralákínálási különbözetet mutatott ki.
(174)
Meg kell jegyezni, hogy a mintába felvett exportáló gyártók egyike esetében az elemek tekintetében negatív áralákínálást állapítottak meg. Az exportált mennyiségek azonban nem voltak jelentősek, és így nem tekinthetők reprezentatívnak.
(175)
A mintába felvett exportáló gyártók egyike vitatta a monokristályos elemek multikristályos elemekre történő kiigazításának forrását, az érvet azonban nem támasztotta alá. Valójában nem szolgáltatott új információt vagy bizonyítékot, ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(176)
Az érintett termék Kínából történő behozatalára és az áralákínálás számítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113)-(117) preambulumbekezdése a fenti módosításokkal megerősítést nyer.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Általános adatok
(177)
Néhány fél megkérdőjelezte a Bizottság által a szóban forgó vizsgálat során alkalmazott makrogazdasági kármutatók általános megbízhatóságát. Azzal érveltek, hogy számos ilyen mutató esetében a megállapított tendenciák eltértek a mintába felvett uniós gyártók esetében megállapított ugyanilyen mutatók alakulásától. Külön utaltak az uniós gyártásra, termelékenységre, értékesítésre, átlagos munkaerőköltségekre és foglalkoztatásra.
(178)
Az ideiglenes rendelet (121) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a makrogazdasági mutatók megállapítása az összes uniós gyártóra vonatkoztatva történt. Abban az esetben, ha ugyanezen adatok gyűjtése az egyes uniós gyártókra vagy uniós gyártók csoportjára (azaz a mintába felvett uniós gyártókra) vonatkoztatva történik, a tendenciák nem feltétlenül azonosak, mivel ilyen összehasonlítás során például figyelmen kívül hagyják az egyes vizsgált vállalatok súlyát. Ezért az összes uniós gyártó makrogazdasági mutatóinak és a mintába felvett uniós gyártók makrogazdasági mutatóinak összehasonlítása nem feltétlenül jelentőségteljes, és annak alapján nem vonható le olyan következtetés, hogy az adatkészletek bármelyike megbízhatatlan. Mindenesetre az uniós gazdasági ágazat makrogazdasági mutatói alakulásának és az uniós gyártók ugyanezen konszolidált mutatóinak összehasonlításakor eltérő tendenciák figyelhetők meg több mutató - például az uniós gazdasági ágazat 2011 és a vizsgálati időszak közötti gyártása, gyártási kapacitása, értékesítési volumene, foglalkoztatása és termelékenysége - esetében. Mindezen mutatók tekintetében a mintába felvett uniós gyártók jobban teljesítettek, mint az uniós gazdasági ágazat egésze. Ennek az az oka, hogy a vizsgálati időszakban a mintába fel nem vett uniós gyártók közül sokan megszüntették gyártásukat vagy fizetésképtelenné váltak, így negatív hatást gyakoroltak az uniós szinten kiszámított makrogazdasági mutatóra. Emiatt ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.
(179)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében foglalt következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott, a tanácsadó által szolgáltatott adatokon alapult. E tekintetben a Bizottság pontosítja, hogy egyfelől az ideiglenes rendelet 4-a-6-c táblázatában felsorolt makrogazdasági mutatók a tanácsadótól kapott adatokon alapultak, és azokat lehetőség esetén összevetette más rendelkezésre álló forrásokkal. Másfelől az ideiglenes rendelet 7-a-11-c táblázatában felsorolt makrogazdasági mutatók a mintába felvett uniós gyártók körében gyűjtött adatokon alapultak, és azokat a Bizottság a helyszínen ellenőrizte. Meg kell jegyezni az is, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét meghatározó tényezők, például az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi szintje, az Unión belüli átlagos eladási ár, valamint az áralákínálás számítása a mintába felvett uniós gyártók és exportáló gyártók körében gyűjtött, helyszínen ellenőrzött adatokon alapultak. A fenti állítást ezért a Bizottság elutasította.
(180)
Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete értékelésének általános módszertanára vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(123) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(181)
Az AFASE azt állította, hogy a modulok esetében az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében megállapított gyártott mennyiség, valamint a modulok és elemek esetében ugyanezen preambulumbekezdésben megállapított gyártási kapacitás túlzott becsléssel szerepelt, és más forrásokból (például az EPIA-tól, az IMS-től és a BNEF-től) származó adatokat szolgáltatott, amelyek alacsonyabb mennyiséget jeleztek.
(182)
Az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében megállapított gyártott mennyiség a tőzsdén jegyzett és a tőzsdén nem jegyzett vállalatokat egyaránt felölelő információkon alapul. Az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében megállapított uniós gyártás összhangban van az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított uniós felhasználással. Ezzel szemben az AFASE által a gyártott mennyiségre vonatkozóan szolgáltatott adatok az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított uniós felhasználástól és az EPIA által közzétett uniós felhasználási statisztikáktól eltérő tendenciát mutattak.
(183)
A gyártási kapacitás tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében tett megállapítások figyelembe vették azoknak a vállalatoknak a gyártási kapacitását, amelyek fizetésképtelenségi eljárást kérelmeztek vagy megszüntették a termelést a vizsgálati időszak alatt, ugyanakkor gyártóüzemeiket és gépeiket nem adták el, így igen rövid időn belül újra tudták kezdeni a gyártást. Hasonlóképpen, ahogyan azt a fenti (182) preambulumbekezdés említi, az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében szereplő számadatok magukban foglalták a tőzsdén nem jegyzett vállalatok adatait is.
(184)
Végezetül a fenti (137) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a független tanácsadó által szolgáltatott adatokat a Bizottság ellenőrizte és kellően pontosnak találta. A fentiek alapján az AFASE által más rendelkezésre álló források alapján szolgáltatott adatok a Bizottság megállapítása szerint nem feltétlenül mondanak ellent az ideiglenes megállapításoknak.
(185)
Mindenesetre az AFASE által szolgáltatott adatok nem érintenék azt az általános megállapítást, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, mivel a szóban forgó mutatók - azaz az uniós gyártás és az uniós gyártási kapacitás - negatív alakulása még markánsabb lenne.
(186)
Egy együttműködő független importőr azzal érvelt, hogy a gyártott mennyiséget, a gyártási kapacitást és a kapacitáskihasználást csak a mintába felvett uniós gyártók adatai alapján kellett volna megállapítani. Mivel azonban makrogazdasági mutatókról van szó, ezeket az összes uniós gyártó szintjén kell megállapítani ahhoz, hogy érdemi és hiánytalan kép alakuljon ki az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(187)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy fél pontos tájékoztatást kért a Bizottságtól arra vonatkozóan, hogy a tanácsadó hogyan számította ki az éves uniós gyártást. Egy másik fél azt kérte a Bizottságtól, hogy adjon részletesebb magyarázatot a teljes uniós gyártási kapacitással kapcsolatban rendelkezésre álló különböző adatok egyeztetéséről. Egy másik fél azt javasolta, hogy a teljes uniós gyártásra és gyártási kapacitásra vonatkozó adatokat a mintába felvett uniós gyártóktól kellett volna beszerezni, mivel ez megbízhatóbb eredményt hozott volna. E tekintetben azt állította, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok a bizalmas jellegük miatt pontatlanok voltak, és hogy bármely kutatóközpontnak vagy tanácsadónak több becslésre és feltevésre kellett alapoznia elemzését.
(188)
A Bizottság pontosítja, hogy az éves uniós gyártás kiszámítása az uniós gyártók által a tanácsadónak bejelentett számadatokon alapult. Ha egy adott évre vonatkozóan nem tudta beszerezni egy bizonyos uniós gyártó éves gyártási adatait, annak becsült értékét az előző év kapacitáskihasználását az adott év új gyártási kapacitására vonatkoztatva számította ki. Az intézmények ezenfelül a tanácsadó számadatát összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az eljárás megindítása előtt a rögzített kérdőívekre adott válaszokban szereplő számadatokkal. Mindkét számadat hasonló.
(189)
Az uniós gyártási kapacitásra vonatkozóan rendelkezésre álló különböző adatok egyeztetésének részletesebb magyarázatára irányuló kérés tekintetében meg kell jegyezni, hogy ezeket az információkat a Bizottság már megadta az érdekelt felek általi betekintésre szánt nyilvános aktában. Ezért ezt a kérést a Bizottság elutasította.
(190)
Végezetül az uniós gyártás és gyártási kapacitás makrogazdasági mutatók, és ezért azokat inkább a teljes uniós gazdasági ágazat, nem pedig a mintába felvett uniós gyártók szintjén kell megállapítani.
(191)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy fél azzal érvelt, hogy a gyártási adatok gyűjtésére használt módszertan (elsősorban az interjúk és a gyártási telephelyeken tett látogatások) - a szóban forgó adatok bizalmas jellege és következésképpen a vállalatoknak az adatok közzétételétől való tartózkodása miatt - nem biztosíthatott megbízható eredményeket. Ez a módszertan ezért nem tekinthető megfelelőnek. Ezt állítólag az a tény is megerősítette, hogy noha a tanácsadó jóval több uniós gyártót figyelembe vett, mint a Bizottság a kezdeti szakaszban fennálló helyzet vizsgálata során, a tanácsadó által megállapított teljes gyártási mennyiség alacsonyabb a Bizottság által a helyzet vizsgálata céljából megállapított teljes gyártási mennyiségnél. Ez a fél továbbá azt állította, hogy következésképpen a szóban forgó kármutatóhoz kapcsolódó információ nem tekinthető az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett egyértelmű bizonyítéknak.
(192)
Először is pontosítani kell, hogy egyrészt a tanácsadó, másrészt pedig a Bizottság által figyelembe vett gyártók száma nagyrészt megegyezett, és hogy az eredmények következetlenségére vonatkozó érvet ezért el kellett utasítani. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a tanácsadó által gyűjtött adatokat a Bizottság minden lehetséges esetben összevetette más forrásokkal, és arra a megállapításra jutott, hogy a becslések kellően megbízhatóak. Ezért megerősítést nyer, hogy a tanácsadó által a gyártási adatokra vonatkozóan szolgáltatott információk az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egyértelmű bizonyítéknak minősültek.
(193)
A gyártásra, a gyártási kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (124)-(128) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(194)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a modulok esetében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2009-ben már csak 19 % volt, és hogy a figyelembe vett időszak alatti 6 százalékpontos csökkenés nem tekinthető kárnak.
(195)
A piaci részesedés figyelembe vett időszak alatti 6 százalékpontos csökkenését a modulok uniós felhasználásának ugyanezen időszak alatti, 200 %-ot meghaladó növekedése tükrében vizsgálni. Az uniós gazdasági ágazat nem élvezhette a megnövekedett felhasználásból fakadó előnyöket; épp ellenkezőleg, még megnövekedett felhasználási forgatókönyv esetén sem növelhette ennek megfelelően az értékesítési volumenét, piaci részesedése pedig csökkent. Ezért ezt az érvet el kellett vetni.
(196)
Egy fél azzal érvelt, hogy az értékesítési adatok gyűjtésére használt módszertan (elsősorban az interjúk és a gyártási telephelyeken tett látogatások) - a szóban forgó adatok bizalmas jellege és következésképpen a vállalatoknak az adatok közzétételétől való tartózkodása miatt - nem biztosíthatott megbízható eredményeket. Ez a módszertan ezért nem tekinthető megfelelőnek. Hasonlóképpen, ezek az adatok nem tekinthetők az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett egyértelmű bizonyítékoknak sem. A fenti (137) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a tanácsadó által gyűjtött adatokat a Bizottság minden lehetséges esetben összevetette más forrásokkal, és arra a megállapításra jutott, hogy a becslések kellően megbízhatóak. Ezért megerősítést nyer, hogy a tanácsadó által az értékesítési adatokra vonatkozóan szolgáltatott információk az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egyértelmű bizonyítéknak minősültek..
(197)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére és piaci részesedésére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (129)-(131) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(198)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszak alatti uniós foglalkoztatás teljes szintjének megállapítására alkalmazott módszertan helytelen. Ez a fél azt állította, hogy ahol egy adott uniós gyártó foglalkoztatási rátája nem állt rendelkezésre, ahelyett azon uniós gyártók átlagos foglalkoztatását vették figyelembe, amelyekre vonatkozóan ez az információ rendelkezésre állt. Ezt el kellett utasítani, mivel a teljes foglalkoztatás megállapítására szolgáló módszertan más volt, azaz abban az esetben, ha bizonyos uniós gyártókra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre foglalkoztatási adatok, ezt a számadatot a Bizottság ugyanezen vállalatok előző év(ek)ből származó adatai alapján becsülte meg. A fenti (137) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően ezt a módszertant a Bizottság ellenőrizte és elfogadhatónak találta. Ezért az állítást a Bizottság elutasította.
(199)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatására és termelékenységére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (132)-(134) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(200)
Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (135) és (136) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
5.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(201)
Egy érdekelt fél vitatta azokat a megállapításokat, hogy az átlagos eladási árak csökkenése tragikus hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére. Azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos költsége ugyanilyen mértékben csökkent, és ezért az árcsökkenés természetes. Amint azonban az az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében szerepel, a vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási ára még nagyobb mértékben csökkent, mint az átlagos előállítási költsége, és ennélfogva ez a költségcsökkenés nem tükröződött az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségében. Ezért megerősítést nyer, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árának csökkenése tragikus hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, és az ezzel kapcsolatos állításokat a Bizottság elutasította.
(202)
Egy másik fél vitatta az ideiglenes rendelet (138) bekezdésében az árak vizsgálati időszak alatti fenntarthatatlan szintjére vonatkozó következtetést, és azt állította, hogy ezt a piaci erőknek kell eldönteniük. Ugyanez a fél kifogásolta ugyanennek a preambulumbekezdésnek azt a következtetését is, hogy az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem tudott hasznot húzni a költségcsökkenésből. Ebben a tekintetben az intézmények a következőket jegyzik meg: a „fenntarthatatlan szint” arra a tényre utal, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése veszteséges volt, és ezért hosszú távon nem tudott volna fennmaradni. Az árszint fenntarthatóságának kérdése ezért csak az előállítási költségek és árak közötti kapcsolat függvénye. Az, hogy „nem tudott hasznot húzni a költségcsökkentésből”, arra utal, hogy a költségek lassabban csökkentek, mint az árak. Mindkét állítást bizonyíték támasztja alá az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(203)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási áraira vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137) és (138) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.2. Munkaerőköltségek
(204)
Ugyanez az érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben a figyelembe vett időszakban nem volt infláció, és ennélfogva a munkaerőköltségek általános növekedését nem okozhatta ez a tényező.
(205)
Az érintett fél állításával ellentétben a vizsgálat azt tárta fel, hogy volt infláció a figyelembe vett időszakban, továbbá az, hogy a munkaerőköltség növekedése a modulokra korlátozódott, az inflációval és a termelékenység növekedésével magyarázható.
(206)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét a munkaerőköltségek növekedése és a termelékenység ezzel párhuzamos csökkenése okozta. Ugyanakkor először is meg kell jegyezni, hogy a munkaerőköltség az elemek esetében stabil maradt, míg a termelékenység az elemek és a modulok esetében egyaránt növekedett. Ezért az utóbbi növekedése a megnövekedett termelékenységgel magyarázható. A vizsgálat ezenkívül feltárta, hogy a munkaerőköltségek nem képviselik az előállítási költség jelentős részét, amint azt már az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdése említette. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(207)
Ennek alapján az ideiglenes rendelet (139) és (140) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
5.3.3. Készletek
(208)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a készletek szintjének a figyelembe vett időszak alatti - a teljes gyártás százalékában kifejezett - növekedése jelentéktelen, és ennélfogva nem tekinthető a kár bizonyítékának. Ez a fél továbbá azzal érvelt, hogy a készletek értékének az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdésében szereplő bemutatása félrevezető, mivel a készleteket - az uniós gazdasági ágazat által gyártott mennyiséggel ellentétben - kW-ban, nem pedig MW-ban fejezték ki.
(209)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdését módosítani kell, és annak a következőképpen kell szólnia: „… a hasonló termék tekintetében a készlet emelkedése nem minősül jelentős tényezőnek annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e”. Az adminisztratív hiba ténye az előző mondatból nyilvánvalóvá válik, amely azt állapítja meg, hogy az uniós gyártók hajlamosak korlátozott készletet tartani, mivel gyártásukat megrendeléseikre alapozzák.
(210)
Végezetül azzal kapcsolatban, hogy a készletek kW-ban vagy MW-ban vannak-e kifejezve, irrelevánsnak minősült annak meghatározásakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.
(211)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy a készleteket az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkoztatva kellett volna meghatározni, és hogy mindössze tíz uniós gyártó számadatai nem voltak reprezentatívak. Pontosításra kerül, hogy a készletek mikrogazdasági mutatónak minősültek, és ezért azokat az egyes vállalatoktól - jelen esetben az uniós gazdasági ágazat egészére nézve reprezentatívnak tekintett uniós gyártók mintájából - gyűjtött információk alapján kellett megállapítani. A fenti állítást ezért a Bizottság elutasította.
(212)
A készletekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (141)-(143) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(213)
Az egyik érdekelt fél észrevétele nyomán pontosításra kerül, hogy helytelen az az állítás, miszerint a pénzforgalom az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdése szerint „kedvezőtlen tendenciát” mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között, mivel ugyan a modulok esetében a pénzforgalom 2009 és 2010 között csökkent, 2011-ben tulajdonképpen növekedett, a vizsgálati időszakban pedig ismét csökkent.
(214)
Ugyanez a fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében szereplő beruházási számadatok túlságosan alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazatnak az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében foglalt gyártási kapacitásához képest. Ezen állítás alátámasztására a fél azt közölte, hogy tudomása van arról, hogy az egyik uniós gyártó jóval magasabb költséggel hajtott végre kapacitásnövelési beruházást. Az érintett fél arra a következtetésre jutott, hogy ennélfogva az uniós gazdasági ágazat megállapított gyártási kapacitását bizonyára túlbecsülték. Meg kell jegyezni, hogy ezt az állítást bizonyítékkal nem támasztotta alá, különösen a kérdéses uniós gyártó beruházása tekintetében. Ezzel szemben az ideiglenes rendeletben szereplő beruházási számadatok a mintába felvett gyártók tényleges és ellenőrzött információin alapultak. Meg kell jegyezni, hogy ez az állítás szintén a mintába felvett uniós gyártók összes beruházásának és a teljes uniós gazdasági ágazat teljes gyártási kapacitásának összehasonlításán alapult, ami nem tekinthető megfelelő összehasonlítási alapnak, mivel nem a teljes uniós gazdasági ágazat összes beruházását vette figyelembe. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(215)
A jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházásokra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (144)-(152) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.4. Következtetések
(216)
Az előzőekre figyelemmel az ideiglenes rendelet (153)-(158) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek, azaz az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(217)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél azt állította, hogy az okozati összefüggés elemzése nem válaszotta külön, nem különböztette meg és nem számszerűsítette a dömpingelt behozatal hatását és az uniós gazdasági ágazatot ezzel egyidejűleg károsító, egyéb ismert tényezők hatásait. Ezenfelül azt állították, hogy a Bizottság nem értékelte együttesen ezeket az egyéb ismert tényezőket.
(218)
Ezen állításra válaszul meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a bevált gyakorlat szerint először azt vizsgálta meg, hogy van-e okozati összefüggés a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, másodszor pedig azt vizsgálta, hogy az egyéb ismert tényezők valamelyike megszakította-e az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. Ebben az elemzésben a Bizottság az egyéb ismert tényezők uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását értékelte, megkülönböztette és különválasztotta a dömpingelt behozatal káros hatásaitól, annak biztosítása érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsa a dömpingelt behozatalnak. Megállapítást nyert, hogy e tényezők egyike sem fejtett ki olyan jelentős hatást a gazdasági ágazat helyzetére (ha egyáltalán kifejtett hatást), amely megváltoztathatta volna azt a tényt, hogy az értékelt jelentős kár a dömpingelt behozatalnak tulajdonítandó. Ezen indokok alapján a Bizottság az érvelést elutasította.
(219)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél megismételte a fenti érveket. E tekintetben azt állították, hogy a Bizottságnak konkrétan - indokolással ellátott megfelelő magyarázattal - kellene megállapítania, hogy a dömpingelt behozataltól eltérő tényezők okozta kár nem ezen behozatalnak tulajdonítható.
(220)
E vizsgálat során az összes tény áttekintését követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal önmagában jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben az egyéb ismert tényezők nem voltak számszerűsíthetőek, és ezért a Bizottság - az ideiglenes rendelet (164)-(222) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - minőségi szempontú értékelést végzett. Végül megerősítést nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a dömpingelt behozatal okozta. Tulajdonképpen az egyéb tényezőknek az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulására kifejtett hatásai korlátozottnak minősültek. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése nem ír elő semmiféle kötelezettséget az elvégzendő betudhatósági, illetve be nem tudhatósági elemzés formájára nézve. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése szerint az említett elemzéseket úgy kell végezni, hogy a dömpingelt behozatal káros hatásait el lehessen választani és meg lehessen különböztetni az egyéb tényezők káros hatásaitól. A vizsgálat nem tárt fel arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az elszenvedett kárhoz esetlegesen hozzájáruló valamennyi ismert tényező - együttesen vagy külön-külön - megszakította volna a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. A fenti elemzésre tekintettel megerősítést nyert, hogy az egyéb ismert tényezők nem olyan jellegűek, hogy megváltoztatták volna azt a megállapítást, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a dömpingelt behozatalnak kell tulajdonítani. Emiatt ezeket az érveket a Bizottság elutasította.
(221)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél kifogásolta az ideiglenes rendelet (160) preambulumbekezdésében tett megállapítást. Megismételték, hogy a vizsgált termék piaci feltételei tagállamonként eltérőek, ezért az okozati összefüggés elemzését minden tagállam szintjén elkülönítve kellene elvégezni. Ezek a felek továbbá azzal érveltek, hogy a nemzeti támogatási rendszerek, a benapozottság és a villamos energia ára (beleértve a jogszabályban foglalt díjakat is) tagállamonként eltérőek, és ezenfelül mindegyik piacon más-más piaci szegmensek vannak (a lakossági piaci szegmensbe a 40 kW-nál kisebb teljesítményű létesítmények, a kereskedelmi és ipari piaci szegmensbe a 40 kW-1 MW teljesítményű létesítmények, a közüzemi piaci szegmensbe pedig az 1-10 MW teljesítményű létesítmények tartoznak). Erre való tekintettel azt állították, hogy az okozati összefüggés elemzését külön-külön kellene végezni egyrészt az egyes tagállamok esetében, másrészt pedig a nagyfogyasztói és a lakossági szegmens esetében.
(222)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél megismételte azt az állítását, hogy az okozati összefüggés elemzését tagállamonként kellene elvégezni, ugyanakkor ehhez kapcsolódóan nem szolgált további érvekkel vagy új bizonyítékokkal.
(223)
A vizsgálat feltárta, hogy az eladási és az importárak Unió-szerte hasonlóak. Ezért úgy tekinthető, hogy a vizsgált termék esetében tulajdonképpen egy piac létezik. A vizsgálat azt sem tárta fel, hogy az egyes tagállamok vagy régiók gyártói erre a konkrét piacra összpontosították tevékenységüket, vagy hogy a dömpingelt behozatal egy tagállamban vagy régióban összpontosult. Ezenfelül egyik érdekelt fél sem érvelt azzal, hogy a dömpinget és a kárt tagállamonként kellene elemezni, ami azonban az okozati összefüggés tagállamonként elkülönítve végzett elemzésének előfeltétele lenne. A vizsgálat nem tárt fel arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ez megfelelő megközelítés lett volna, különösen arra való tekintettel, hogy uniós szinten a vizsgált terméknek hasonló volt az ára. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a benapozottság eltérő lehet ugyanazon tagállam különböző régióiban, például Dél-Franciaország benapozottsága magasabb, mint Észak-Franciaországé, illetve az egy tagállamon belüli különböző régiók más-más támogatási rendszerekkel rendelkezhetnek (például Belgium esetében), és hogy ennélfogva a szóban forgó tényezők keresletre gyakorolt hatása ugyanazon tagállamon belül régiónként változhat. Az egyes tagállamok és/vagy régiók szabályozási keretének különbségei, valamint a benapozottsághoz hasonló feltételek eltérései nem indokolnak elkülönített okozati elemzést, és így elkülönített kár- és dömpingelemzést sem. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani.
(224)
Egy másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy bár egyéb tényezők relevánsak, a kereslet meghatározása terén továbbra is a nemzeti támogatási rendszerek jelentik a fő tényezőt. Ugyanez a fél azt is vitatta, hogy egyes helyeken már megvalósult a hálózati egyenértékűség, és azzal érvelt, hogy a modulok ára a vizsgálati időszak óta emelkedett, míg a villamosenergia-árak csökkentek. Ezenkívül azzal érvelt, hogy mindenesetre a szabályozási, a gazdasági és a műszaki feltételek - legalábbis egyes tagállamokban - nem teszik lehetővé a hálózatra csatlakoztatást, és e tagállamok esetében irreleváns a hálózati egyenértékűség megvalósulása. Ez a fél azonban bizonyítékkal nem támasztotta alá a fenti állításokat. A fenti érvek mindenesetre megerősítik, hogy a nemzeti támogatási rendszerek, valamint a hálózati egyenértékűség helyzete bizonyos mértékben eltérhet az egyes tagállamokban. A benyújtott információk egyike sem volt azonban olyan jellegű, hogy azok alapján a tagállamonként elkülönített elemzés indokolt lett volna.
(225)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél megismételte az állítást, és olyan információkkal szolgált, amelyek állítólag igazolják az egyes tagállamokban és szegmensekben érvényesülő eltérő piaci feltételeket. A benyújtott információkat azonban nem lehetett meggyőzőnek tekinteni, mivel azok PowerPoint-prezentáció formájában, alátámasztó bizonyíték nélkül szerepeltek, és ennélfogva nem igazolták, hogy indokolt lenne a tagállamonként külön-külön végzett elemzés. Ezért az említett fél állítását a Bizottság elutasította.
(226)
Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az okozati összefüggés tagállamonként és/vagy régiónként végzett elemzése nem tükrözné a valós piaci helyzetet. Erre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (159) és (160) preambulumbekezdésében tett megállapítások megerősítést nyernek.
(227)
A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság következetlenül végezte az okozati összefüggés elemzését, mivel a kárelemzést a modulok és az elemek esetében külön végezte el, az okozati összefüggés elemzése azonban nem tett különbséget a terméktípusok között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy míg a kármutatók valójában terméktípusonként külön-külön szerepelnek, az egyes mutatók esetében megállapított következtetések a vizsgált termék egészére vonatkoznak. Emlékeztetni kell arra is, hogy a modulok és az elemek egyetlen terméknek minősülnek, és enélfogva az okozati összefüggés elemzése ennek alapján történt. Ezért az állítást a Bizottság elutasította.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(228)
Egy érdekelt fél vitatta, hogy megfelelő összefüggés lett volna az érintett termék Kínából érkező dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. Azzal érvelt, hogy ezt egyrészt az támasztja alá, hogy 2009-2010-ben az elemek esetében az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa jelentősen megemelkedett (veszteségessége 12 %-os nyereségre változott), míg a kínai behozatal árai 36 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, és piaci részesedésük ugyanebben az időszakban megduplázódott. Másrészt 2010 és 2011 között a kínai behozatal mindössze 6 százalékpontos piaci részesedést szerzett, noha a felhasználás ugyanebben az időszakban jóval nagyobb mértékben növekedett, míg az uniós gazdasági ágazat ennek ellenére 36 %-os veszteséget termelt. Ez a fél továbbá azzal érvelt, hogy ami a vizsgálati időszakot illeti, az egyéb harmadik országokból importált elemek árszintje megegyezett a kínai behozataléval, de az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez kapcsolódóan nagyobb piaci részesedést szerzett.
(229)
A vizsgálat feltárta, hogy a kínai piaci részesedés a figyelembe vett időszak során minden terméktípus esetében folyamatosan növekedett (a modulok és az elemek esetében egyaránt 17 százalékponttal). A Kínából érkező dömpingelt behozatal a modulok esetében több mint 300 %-kal, az elemek esetében pedig 482 %-kal nőtt. Ezzel egyidejűleg a kínai importárak jelentős mértékben és folyamatosan csökkentek (a figyelembe vett időszakban a modulok esetében 64 %-kal, az elemek esetében pedig 42 %-kal), és a vizsgált időszakban jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést vesztett a figyelembe vett időszakban, és - az ideiglenes rendelet (153) és (154) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - valamennyi fő kármutató tekintetében negatív tendenciát mutatott. Ezért megerősítést nyer, hogy a dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat.
(230)
Az ideiglenes rendelet (161) és (162) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően ezt az időbeli egybeesést a Bizottság minden terméktípus esetében külön-külön állapította meg. Ezen túlmenően a behozatal által az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsára gyakorolt hatásnak a figyelembe vett időszak egyes évei tekintetében külön-külön végzett elemzése nem járna érdemi eredménnyel, mivel a dömping és a jelentős kár fennállását, valamint a közöttük lévő okozati kapcsolatot nem szükséges minden évre külön-külön megállapítani. A dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti összefüggés kellő bizonyítást nyer a figyelembe vett időszak egészében bekövetkezett fejlemények elemzése során.
(231)
Meg kell jegyezni az is, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében említett azon tényezők egyike, amelyeket a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás áttekintésekor meg kell vizsgálni. Önmagában az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat egy adott évben nyereséges volt, nem feltétlenül jelenti azt, hogy nem érte jelentős kár. Ezenfelül a kár és a dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggés megállapításához nem szükséges, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének elvesztése pontosan megfeleljen a dömpingelt import piaci részesedése növekedésének. Végezetül a Bizottság megvizsgált egyéb olyan tényezőket (például az egyéb harmadik országokból származó behozatalt, illetve a felhasználás alakulását), amelyek hatással lehettek az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetére, és azokra külön-külön kitért az ideiglenes rendelet (164)-(224) preambulumbekezdésében.
(232)
Az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló, jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal növekedésének és az uniós gazdasági ágazat egyre bizonytalanabb helyzetének időbeli egybeesése - az ideiglenes rendelet (161)-(163) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - jelen esetben egyértelműen jelzi az okozati kapcsolatot. A dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti összefüggés hiányára vonatkozó állításokat ezért a Bizottság elutasította.
(233)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél továbbra is vitatta az okozati összefüggés elemzését, mivel az uniós gazdasági ágazat elemzése nem kifejezetten bizonyos évek (különösen 2010) vonatkozásában, hanem a figyelembe vett időszak egészére nézve történt.
(234)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak egy adott évének elszigetelt vizsgálatával a Bizottság nem vonhat le érvényes következtetést az okozati összefüggésre vonatkozóan úgy, hogy figyelmen kívül hagyja az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak egésze alatti alakulását, valamint a dömpingelt behozatal alakulásával való összefüggését. Ilyen elemzés csak részleges képet eredményezhet, amelyből nem vonhatók le megbízható következtetések. Így az uniós gazdasági ágazat más pénzügyi mutatóit is befolyásoló, 2010. évi jövedelmezőségi rátái az uniós felhasználás különösen markáns növekedése miatt voltak magasak, amelyet azok az igen bőkezű támogatási rendszerek váltottak ki, amelyek lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy ugyanebben az évben a legnagyobb mértékben fokozza értékesítését, de csak ideiglenesen és mindenesetre az ilyen típusú ágazat szempontjából nem fenntartható módon. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(235)
A dömpingelt behozatal hatására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (159)-(163) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3. Egyéb tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(236)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél észrevételeket fűzott az egyéb harmadik országokból származó behozatallal kapcsolatos megállapításokhoz, és azokat a végeleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételte. Ezek a felek azonban nem hoztak nyilvánosságra olyan új információt és alátámasztó bizonyítékot, amelyek módosíthatták volna a vonatkozó ideiglenes megállapításokat.
(237)
Ezek a felek különösen a Tajvanról importált elemek mennyiségét emelték ki. Az érintett termék Tajvanról származó behozatalának abszolút mennyisége (1 132 MW) azonban csak igen kis része (5 %-a) az összes uniós felhasználásnak (21 559 MW), és a Kínából származó behozatalhoz (15 005 MW) képest is elenyésző. Ezért a Tajvanról származó behozatal csak csekély mértékben járult hozzá (ha egyáltalán hozzájárult) az uniós gazdasági ágazat kárához, és nem szakította meg az okozati összefüggést.
(238)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164)-(167) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.2. Az uniós felhasználás alakulása
(239)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte a felhasználás növekedésének hatását. Ebben a tekintetben azzal érvelt, hogy a Kínából származó behozatal nem fedte le a felhasználás teljes növekedését, valamint azzal, hogy bár a modulok esetében az uniós gazdasági ágazat 2009-2010 között piaci részesedést veszített, a jövedelmezősége ugyanebben az időszakban továbbra is javult. Azzal érvelt továbbá, hogy 2009-ben, amikor a Kínából importált elemek csak 8 %-os piaci részesedéssel rendelkeztek, az uniós gazdasági ágazat továbbra is 8 %-os veszteséget könyvelt el.
(240)
Az ideiglenes rendelet (168) preambulumbekezdésében foglaltak szerint annak ellenére, hogy az uniós felhasználás a vizsgálati időszakban visszaesett, a figyelembe vett időszak során a Kínából származó dömpingelt behozatal vagy megőrizte piaci részesedését (a modulok esetében), vagy az uniós gazdasági ágazat rovására növelte azt (az elemek esetében). Ezért nem állapítható meg, hogy a felhasználás visszaesése olyan jellegű volt, hogy megszakította volna a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. Ezenfelül a vizsgálat feltárta, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat kapacitása mindenesetre jóval alacsonyabb volt a felhasználás szintjénél, a vizsgálati időszak alatti csökkenő felhasználás nem befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(241)
Egy másik érdekelt fél vitatta, hogy az Unión belüli kereslet még a nemzeti támogatási rendszerek nélkül is fennmaradna. Ez a fél azzal érvelt, hogy összefüggés van a kereslet és a támogatási rendszerek között, és hogy ilyen rendszerek hiányában a fotovillamossági ágazatban végrehajtott projektek többé nem lennének nyereségesek, és ezért a napelemek iránti kereslet is megszűnne.
(242)
Az ideiglenes rendelet (169) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a vizsgálat során a Bizottság arra utaló jeleket tapasztalt, hogy a kereslet még a támogatási rendszerek hiányában is fennállt és továbbra is fennáll az Unióban. Ez a fél nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely cáfolhatta volna ezeket a megállapításokat. Ezzel kapcsolatos új információk hiányában az ideiglenes rendelet (169) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek, és a vonatkozó állítást a Bizottság elutasította.
(243)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy irrelevánsnak tartja azt, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitása mindenesetre nem felelt meg az uniós keresletnek, mivel az uniós gazdasági ágazat által értékesített modulok mennyisége a felhasználás visszaesésével összhangban csökkent, és megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a felhasználás 2011 és a vizsgálati időszak között bekövetkezett visszaesése okozta. Noha 2011 és a vizsgálati időszak között az uniós felhasználás és a modulok értékesítési volumene hasonlóan csökkent, ezt a kínai dömpingelt importárak alakulásval összefüggésben kell megvizsgálni, amelyek jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, veszteséges értékesítésre kényszerítetve ezáltal az uniós gazdasági ágazatot. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében foglaltakra, azaz arra, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal vagy megőrizte piaci részesedését (a modulok esetében), vagy növelte azt (az elemek esetében), miközben a felhasználás csökkent. Ezzel egy időben a kínai importárak számottevően csökkentek, és jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat eladási árainak. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(244)
Az uniós felhasználás alakulására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (168) és (169) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.3. Átvételi árak mint a támogatási programok fő példái
(245)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az átvételi árak alakulása okozta. Állításuk szerint az átvételi árak erőteljesen lefelé nyomták az árakat, így rontották az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Az egyik érdekelt fél szerint csupán azt vizsgálták, hogy az átvételi árak változása miként hat a keresletre, noha az árakra gyakorolt hatást is vizsgálni kellett volna. Hasonlóképpen több érdekelt fél azt állította, hogy a legtöbb tagállam már 2010-ben nagyobb árcsökkentéseket hajtott végre, lefelé nyomva ezzel a modulok árait.
(246)
Ezen állítások kapcsán meg kell jegyezni, hogy a tagállamok különböző időpontokban és különböző ütemben csökkentették az átvételi árakat, ezért meglehetősen nehéz az Unió egészére vonatkozó általános képet felvázolni. Függetlenül attól, hogy az átvételi árak mikor süllyedtek nagyon alacsony szintre, az uniós áraknak és jövedelmezőségnek a figyelembe vett időszak alatti jelentős csökkenését nem lehet kizárólag vagy főként az átvételi árak csökkentésével magyarázni. Először is, a Németországra és Olaszországra vonatkozó adatok alapján, amely országok 2011-ben együttesen az uniós piac mintegy 75 %-át tették ki, a vizsgálati időszakban az átlagos eladási árak esése nagyobb mértékű volt, mint az átvételi árak csökkenése. Másodszor, az összegyűjtött tények azt mutatják, hogy bizonyos országokban, így például Olaszországban az uniós gazdasági ágazatnak még az igen magas betáplálási tarifák mellett is jelentősen csökkentenie kellett az árait. Végül, a vizsgálati időszak alatt az uniós gyártók az előállítási költségeiknél alacsonyabb áron voltak kénytelenek értékesíteni termékeiket, ami jórészt annak volt a következménye, hogy a kínai exportáló gyártók rendelkeztek az uniós piac 80 %-a felett, és ebből következően befolyást gyakoroltak az ármeghatározási mechanizmusra.
(247)
A további vizsgálatok megállapították, hogy 2011-ig a magasabb betáplálási tarifák és a modulok árának Unión belüli csökkenése együttesen rendkívül vonzóvá tették a napenergiába irányuló beruházásokat, mivel a beruházók igen magas megtérülési arányra számíthattak. Ezért aztán számos beruházás valósult meg, ami a napelem panelek iránti magas keresletet eredményezett. A megnövekedett kereslet következtében a betáplálásért kifizetett teljes összeg is jelentősen megnőtt, ezért a tagállamok többsége lefelé korrigálta meglévő betáplálási tarifarendszerét, hogy többek között elkerülje a villamosenergia-költségek növekedését. Ez azt bizonyítja, hogy a csökkenő árak is eredményezhették az átvételi árak csökkentését, és nem fordítva.
(248)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél állítása szerint ellentmondás volt a fenti (246) preambulumbekezdés - amely szerint az uniós kereslet egy egészként történő értékelése nehézségekbe ütközik - és a fenti (223) preambulumbekezdés között - amely megállapítja, hogy az okozati összefüggés tagállamonkénti elemzése nem hozna érvényes eredményt. E tekintetben tisztázásra került, hogy a fenti (246) preambulumbekezdés értékelése az átvételi árak egész Unión belüli változásait bemutató általános kép felvázolásának nehézségére, nem pedig az uniós keresletre vonatkozott, amint azt az érdekelt fél állította. Ebből következően nincs ellentmondás a két preambulumbekezdés között, ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(249)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél úgy érvelt, hogy a modulok ára még magas betáplálási tarifák mellett is jelentősen csökkenhet a technológiai fejlődés, a méretgazdaságosság, a költségcsökkenés és a globális gyártási kapacitás növekedése következtében. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az összegyűjtött tények alapján az olasz gyártók kénytelenek voltak az előállítási költségeik szintje alá csökkenteni áraikat, még akkor is, amikor az átvételi árak magasak voltak. Noha a fent említett tényezők valóban hatással lehettek az átlagos költségekre, nem adhatnak magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók miért kényszerültek az előállítási költségeik szintje alá csökkenteni áraikat. Megállapítható tehát, hogy az árakat elsősorban a Kínából érkező dömpingelt behozatal szorította fenntarthatatlanul alacsony szintre, és ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(250)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél úgy vélekedett, hogy a fenti (247) preambulumbekezdésben levont következtetést, miszerint a csökkenő árak is eredményezhették az átvételi árak csökkentését, és nem fordítva, semmilyen bizonyíték nem támasztja alá.
(251)
Meg kell jegyezni, hogy a (247) preambulumbekezdésben levont következtetések a vizsgálat alatt rendelkezésre álló adatokon alapulnak, és a felvázolt forgatókönyv, tekintettel e piac sajátos körülményeire, valóban ésszerűnek tekinthető. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(252)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél hangsúlyozta, hogy nem ért egyet azzal a következtetéssel, hogy az uniós gyártók árainak csökkenését elsősorban a dömpingelt behozatal idézte elő, és úgy érvelt, hogy épp ellenkezőleg, az átvételi árak csökkenése kényszerítette az uniós gyártókat áraik csökkentésére. Ugyanez a fél megismételte, hogy az átvételi árak csökkentésekor a fotovillamos rendszerek árai az átvételi árak csökkenésével összhangban mérséklődtek, így a projektfejlesztők ehhez kapcsolódó költségei nem nőttek, ami végül kiváltotta az uniós gyártókra nehezedő árnyomást.
(253)
Mivel nem merültek fel olyan meggyőző bizonyítékok, amelyek ezeket az érveket alátámasztották volna, a Bizottság fenntartotta a fenti (246) és (247) preambulumbekezdésekben foglalt elemzését és következtetéseit.
(254)
Ugyanez a fél úgy érvelt, hogy a piacokat az átvételi árak alakulása irányítja, és az Egyesült Királyságban 2012-ben és 2013-ban meglévő fotovillamos létesítmények számára vonatkozó adatokkal szolgált. Az e fél által ismertetett adatokat az Egyesült Királyság kormánya tette közzé az Egyesült Királyság betáplálási tarifákat tartalmazó központi nyilvántartásába (CFR) történő heti nyilvántartásba vételek alapján. Meg kell jegyezni, hogy a bemutatott adatok nagyrészt a vizsgálati időszakon kívüli időszakhoz kapcsolódtak és csak egyetlen tagállamra vonatkoztak, míg a jelenlegi vizsgálat az uniós piac mint egész helyzetére összpontosított. Mindenesetre vitathatatlan, hogy az átvételi árak szintje befolyásolja a keresletet, mivel azokon a területeken, amelyeket kevesebb napsugárzás ér, a beruházások jövedelmezősége e tarifáktól függ. Ahhoz azonban, hogy az érdekelt felek bizonyítsák, hogy a kárt az átvételi árak vizsgálati időszak alatt meghatározott szintje okozta, igazolniuk kellett volna, hogy az uniós gyártók árainak kárt nem okozó szintre emelése azt eredményezte volna, hogy az uniós gyártók nem tudták volna értékesíteni az érintett terméket, mivel a fotovillamos rendszerekbe történő beruházások ezen az árszinten nem lettek volna életképesek. A felek ilyen bizonyítékkal nem szolgáltak. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(255)
Ennélfogva a Bizottság elutasította azt az érvet, amely szerint az átvételi árak csökkentése megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
(256)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél hangsúlyozta, hogy az átvételi árak változása miatt a napenergiás beruházási lehetőségek elvesztették vonzerejüket a befektetők számára, és ezzel visszafogták az érintett termék iránti keresletet. Egy másik fél úgy érvelt, hogy téves volt az ideiglenes rendelet (173) preambulumbekezdésének azon megállapítása, hogy a beruházások a betáplálási tarifarendszer felfüggesztése ellenére tovább folynak Spanyolországban.
(257)
Az átvételi árak keresletre gyakorolt hatásával az ideiglenes rendelet (173) preambulumbekezdése foglalkozott. Mivel e tekintetben újabb érv nem merült fel, a fenti állítást, amely szerint a kereslet az átvételi árak változása miatt csökkent, a Bizottság elutasította. A spanyolországi beruházásokkal kapcsolatban a Bizottság pontosította, hogy az ideiglenes rendelet (177) preambulumbekezdésének megállapításai a vizsgálat alatt gyűjtött információkon alapulnak, és azokat helyszíni vizsgálat alkalmával ellenőrizték. Mivel az érdekelt fél ezzel kapcsolatban nem szolgált új információval vagy bizonyítékkal, az állítást el kellett utasítani.
(258)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél úgy érvelt, hogy az alacsony betáplálási tarifák mellett a fotovillamossági projektekbe irányuló beruházások gazdaságilag csak akkor életképesek, ha azokhoz Kínából importált olcsóbb napelem paneleket szállítanak. Az elhangzott érvek szerint tehát az átvételi árak csökkentése okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. Egy másik fél érvelése szerint az átvételi árak szintje hatással van a modulok ármeghatározási mechanizmusára.
(259)
Meg kell jegyezni, hogy tagállamonként vagy régiónként változik, hogy az egyes projektek milyen modulár mellett életképesek gazdaságilag, és ez számos tényezőtől, így az átvételi áraktól, egyéb szabályozási ösztönzőktől, a benapozottságtól, a hagyományos villamos energia árától stb. függ.
(260)
A vizsgálat rámutatott továbbá, hogy a meglévő létesítmények egyre kevésbé függnek az átvételi áraktól, mivel bizonyos típusú létesítmények esetében Európa több régiójában, például Olaszország nagy részén, Spanyolországban, Portugáliában, Dél-Franciaországban és Görögországban alighanem sikerült elérni a fotovillamossági hálózati egyenértékűséget.
(261)
A fentiek alapján az ezzel kapcsolatos állításokat a Bizottság elutasította.
(262)
Egy érdekelt fél állítása szerint a Bizottság nem vizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat elmulasztotta-e a felkészülést a kormányzati támogatási rendszerek hirtelen visszavonására vagy csökkentésére. Ezt az állítást érvekkel nem támasztotta alá. Meg kell jegyezni azonban, hogy az összegyűjtött tények alapján nem mutatható ki, hogy az uniós gazdasági ágazat ésszerűtlenül reagált volna a piaci jelekre (pl. a felhasználás alakulására) vagy egyéb rendelkezésre álló információkra (pl. a támogatási rendszerek csökkentésére). Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(263)
Egy érintett fél úgy érvelt, hogy az átvételi árak csökkentése az uniós gazdasági ágazat eladásainak visszaesését okozta, mivel a beruházások csak a megfizethető kínai árak mellett voltak életképesek. Az összegyűjtött bizonyítékok valóban azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat eladásai csak kis mértékben csökkentek a vizsgálati időszak alatt, és ez ellentétben áll azzal, ami várható lenne akkor, ha a fotovillamossági projektek csak kínai modulokkal lennének megvalósíthatók. Ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat moduljainak eladása 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszak alatt kissé visszaesett, ugyanazt a trendet követve, mint a felhasználás. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(264)
Egy másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (174) és (175) preambulumbekezdésének megállapításai, amelyek szerint az átvételi árak változása nem szakította meg az okozati összefüggést, nélkülözik a ténybeli vagy jogi alapot és nincsenek összhangban az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével, mivel a Bizottság nem értékelte az átvételi árak csökkentése által okozott kár mértékét, és mivel úgy vélte, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak jelentős esése kizárólag a dömpingelt kínai behozatal következménye volt. Ugyanez a fél úgy érvelt, hogy a modulok, elemek és lemezek árának csökkenése globális jelenség, és nem a kínai behozatal által kiváltott nyomás következménye.
(265)
Válaszul arra az állításra, hogy a Bizottság nem értékelte az átvételi árak csökkentése által okozott kár mértékét, a Bizottság az ideiglenes rendelet (174), (175) és (182) preambulumbekezdésére és a fenti (245)-(263) preambulumbekezdésre hivatkozik, amelyekben megállapította, hogy sem a kereslet visszaesése, sem az átvételi árak uniós árakra gyakorolt hatása nem volt olyan mértékű, hogy megszakítsa az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést, függetlenül attól, hogy esetleg az átvételi árak csökkentése okozta-e azokat, és ha igen, milyen mértékig. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy megállapításai nélkülözik a ténybeli alapot. Válaszul arra az állításra, hogy a modulok és elemek árának csökkenése globális jelenség, a Bizottság az ideiglenes rendelet (164)-(167) preambulumbekezdésére hivatkozik, amelyek értékelik az Unióba érkező, nem Kínából származó behozatali mennyiségeket és árakat. Noha a modulok és elemek árainak csökkenése valóban globális tendenciaként érvényesült, a kínai dömpingelt behozatal árai a veszteségesség szintjéig súlyosbították ezt a csökkenő tendenciát. A fentiek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.
3.4. Az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatás
(266)
Az uniós gazdasági ágazat számára biztosított egyéb pénzügyi támogatási rendszerekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (184) és (185) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.5. Többletkapacitás
(267)
Egy érdekelt fél megismételte, hogy a jelentős kárt nem a kínai behozatal, hanem a világpiacon és az uniós piacon meglévő többletkapacitás okozta. Az erre vonatkozó érvelés szerint az uniós gazdasági ágazat túlságosan kibővítette kapacitásait, amit az alacsony kapacitáskihasználási ráta bizonyít, így a kárt valójában önmaga idézte elő. Az uniós és globális többletkapacitás állítólagos hatásával az ideiglenes rendelet (185)-(190) preambulumbekezdése már foglalkozott, ezért új elemek hiányában az állítást el kellett utasítani.
(268)
Egy másik érdekelt fél szerint a többletkapacitás az árak racionalizálásához vezetett. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a többletkapacitás egyrészről valóban árcsökkentési versenyt gerjesztett és az uniós gazdasági ágazat árainak olyan mértékű leszorítását eredményezte, amely átlagban meghaladta az előállítási költségek csökkenését. Másrészről, amint azt a (186) preambulumbekezdés kifejti, az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásának növekedése a piaci fejleményekhez igazodott és ésszerű volt. Továbbá, a gyártási kapacitások növekedése az elemek esetében mérsékeltebb volt, mint a modulok esetében. Az érdekelt fél ezzel kapcsolatban nem nyújtott be új információt vagy bizonyítékot, így ezeket az állításokat el kellett utasítani.
(269)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a speciális beruházásokra összpontosított és nem hajtotta végre a szükséges kapacitásbővítési beruházásokat és költségcsökkentéseket. A vizsgálat ezt az állítást sem erősítette meg, mivel az eredmények azt mutatták, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártási kapacitását és hatékonyságát (az ideiglenes rendelet (124) és (187) preambulumbekezdése). A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(270)
Egy érdekelt fél ezenkívül azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a már alacsony kapacitáskihasználás ellenére bővítette gyártási kapacitását, ily módon saját magának okozott kárt. Ez az állítás a mintába felvett uniós gyártókra jellemző beruházási tendencia és az uniós gazdasági ágazat egészét jellemző kapacitáskihasználási tendencia összehasonlításán alapult, ami nem megfelelő összehasonlítási alap. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat nem bővítette olyan mértékben gyártási kapacitását, amely meghaladta volna az uniós felhasználás növekedését, ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(271)
Az összegyűjtött bizonyítékok mindemellett azt igazolják, hogy az uniós gazdasági ágazat az új gépekre fordított beruházások révén képes volt csökkenteni előállítási költségeit, ezáltal versenyképesebbé vált. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(272)
Egy érdekelt fél állítása szerint az ideiglenes rendelet (189) preambulumbekezdésében foglalt következtetések ellentmondanak az ideiglenes rendelet (124) és (189) preambulumbekezdésében foglalt megállapításoknak, azonban az említett fél nem szolgált további magyarázattal az állítólagos ellentmondások jellegét vagy mértékét illetően. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(273)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek vitatták, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitásbővítése ésszerű volt és a piaci fejleményekhez, különösen az uniós felhasználás alakulásához igazodott. Azonban a modulok tekintetében a gyártási kapacitás 106 %-kal nőtt, míg az uniós felhasználás 221 %-kal - azaz több mint kétszeres mértékben - emelkedett a figyelembe vett időszakban. Hasonlóképpen, az elemek tekintetében a gyártási kapacitás 39 %-kal bővült, míg az uniós felhasználás 87 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. Mindez azt mutatja, hogy a kapacitás növekedése lényegesen alatta maradt a felhasználás növekedésének, ezért nem tekinthető ésszerűtlennek, lévén, hogy e téren soha nem volt többletkapacitás az Unióban. Ráadásul annak elemzése során, hogy a kapacitásbővítés ésszerű volt-e, nem évenkénti vizsgálatokra kell támaszkodni, hanem a figyelembe vett időszak egészére jellemző tendenciát kell szemlélni. A kapacitásbővítés jellemzően csak a beruházást követő bizonyos idő elteltével fejti ki teljes hatását, így egy adott év különálló vizsgálata torz eredményekhez vezethet. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(274)
Az uniós gazdasági ágazat többletkapacitására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (185)-(190) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.6. A nyersanyagárak hatása
(275)
Egyes érdekelt felek hangsúlyozták, hogy az uniós gazdasági ágazat vagy legalábbis annak egy része a nyersanyagokra vonatkozó hosszú távú szerződések miatt nem élvezhette a poliszilícium árának a vizsgálati időszak során bekövetkezett csökkenéséből adódó előnyöket. A felek - felidézve az ideiglenes rendelet (193) preambulumbekezdésének megállapításait, amelyek szerint az uniós gazdasági ágazat újratárgyalhatta a beszállítóival (többek között a lemezgyártókkal) kötött hosszú távú szerződéseit, így alacsonyabb árakban részesülhetett - azzal érveltek, hogy a poliszilíciumra és/vagy lemezekre vonatkozó hosszú távú szerződések újratárgyalása vagy megszüntetése szankciókat vont maga után. Ezen érv alátámasztására a felek újságcikkeket nyújtottak be, amelyek arról számoltak be, hogy egyes uniós gyártók ellen bírósági eljárás indult, vagy hogy megszüntették szerződéseiket. Egyes felek olyan információkkal szolgáltak, amelyek állítólagosan megerősítették, hogy a hosszú távú szerződéseket nem lehetett újratárgyalni.
(276)
A poliszilícium a lemezgyártás fő alapanyaga. A vizsgálat feltárta, hogy a poliszilícium ára 2008-ban nőtt és 500 dollár/kg körül elérte legmagasabb szintjét, de 2009-ben ismét csökkent és az év végére körülbelül 50-55 dollár/kg-ra süllyedt, végül 2010-ben és 2011 elején csak enyhe emelkedő tendenciát mutatott. A vizsgálati időszak alatt az árak jelentősen estek, és 30 dollár/kg szintre süllyedtek (a Közös Kutatóközpont tudományos és szakpolitikai jelentései; 2012. évi jelentés a fotovillamossági gazdasági ágazatról [PV Status Report 2012]). Meg kell jegyezni, hogy a poliszilícium árának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása elhanyagolható volt, mivel az elemek és modulok előállítási költségére gyakorolt hatások eloszlottak az értéklánc egészén. A fent említett újságcikkek ezenkívül a vizsgálati időszak utáni fejleményekről szóltak, amelyek nem befolyásolták az érintett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti helyzetét, így nem vehetők figyelembe. E kérdést az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a Bizottság tovább vizsgálta, és ennek eredményeképpen megerősíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat valóban képes volt újratárgyalni nemcsak a hosszú távú szerződések árait, hanem az e hosszú távú szerződésekre vonatkozó szerződéses szankciókat is.
(277)
A fent említett érdekelt felek egyike azzal folytatta érvelését, hogy elég, ha csak bizonyos uniós gyártókat érintettek a hosszú távú szerződések, és hogy az uniós gazdasági ágazat átfogó helyzete e tekintetben irreleváns. Azt állította, hogy a magasabb költségek nem feltétlenül érintenek minden gazdasági szereplőt azonos módon. Ez az érv nem veszi figyelembe azt a ténymegállapítást, hogy általában véve az uniós gazdasági ágazat számára a poliszilícium átlagos ára nem volt magasabb, mint a piaci árak vagy az azonnali árak, ezért nem tekinthető helyénvalónak az a kérdésfeltevés, hogy a magasabb költségek valamennyi, vagy csak néhány gazdasági szereplőt érintenek-e. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(278)
Egy másik érdekelt fél azt kérte, hogy a Bizottság válassza el, különböztesse meg és számszerűsítse mindazokat a hatásokat, amelyeket az egyes tényezők az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolnak; mindenekelőtt külön kell megvizsgálni a poliszilícium árának jelentős csökkenése által gyakorolt hatást. Ezzel kapcsolatban a fél úgy érvelt, hogy nem a kínai behozatal által kiváltott árnyomás, hanem inkább a poliszilícium árának csökkenése okozta az eladási árak esését. Az uniós gazdasági ágazatot illetően meg kell jegyezni, hogy az átlagos eladási árak sokkal nagyobb mértékben csökkentek, mint az átlagos előállítási költségek, amely utóbbiakra hatással lehetett a nyersanyagárak mérséklődése. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(279)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek megismételték, hogy a poliszilícium árának csökkenése által az uniós gazdasági ágazat költségeire gyakorolt hatás a vizsgálat megállapításától eltérően nem volt jelentéktelen, illetve nem oszlott el az értéklánc mentén. Amint azonban az a fenti (276) preambulumbekezdésben szerepel, a poliszilícium a lemezgyártás fő alapanyaga, így megállapítható, hogy az elemek vagy modulok előállítási költségére gyakorolt hatás eloszlik az értéklánc mentén. Az érdekelt felek nem szolgáltak olyan bizonyítékkal, amely cáfolhatta volna ezt a megállapítást. A vizsgálat mindemellett rámutatott, hogy a poliszilícium árának a figyelembe vett időszak alatti csökkenése a mintába felvett uniós gyártókat tekintve tükröződött az elemek és modulok átlagos előállítási költségében, amely a poliszilícium áraival azonos mértékben csökkent. Egy érdekelt fél megkérdőjelezte azoknak az állítólagos szankcióknak a hatását, amelyeket az uniós gazdasági ágazatnak a beszállítói szerződések újratárgyalása miatt meg kellett fizetnie. E tekintetben nem zárható ki, hogy bizonyos kisszámú gyártónak a figyelembe vett időszak alatt esetleg szankciókat kellett fizetnie a lemezbeszállításra vonatkozó szerződés felbontása miatt.
A Bizottság azonban nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy ezek a szankciók hatással lettek volna az uniós gazdasági ágazat egészének helyzetére, vagy reprezentatívak lettek volna. Ilyen bizonyítékkal a szóban forgó érdekelt fél sem szolgált. Noha tehát nem zárható ki teljesen, hogy a szankciók kisszámú uniós gyártóra esetleg bizonyos negatív hatást gyakoroltak, az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt általános hatás igencsak elhanyagolható, ennélfogva nem szakíthatta meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat egészét ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani.
(280)
Egy másik érdekelt fél állítása szerint a vizsgált termék Unión belüli eladási árának csökkenése részben annak tulajdonítható, hogy csökkent a poliszilícium ára. Ezzel kapcsolatban meg kell azonban jegyezni, hogy a vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából származó behozatal dömpingelt áron érkezett, és jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. Az árcsökkenés ezért túlmutat az előállítási költségek csökkenésén, amely utóbbit magyarázhatja a nyersanyagárak csökkenése. Ha az árcsökkenés pusztán a nyersanyagárak csökkenésének eredménye lett volna, az uniós gazdasági ágazat nem lett volna kénytelen az előállítási költségek szintje alá csökkenteni eladási árait. A fenti állítást ezért el kell utasítani.
(281)
Egy másik érdekelt fél megismételte, hogy az egyik uniós gyártóval szemben a vizsgálati időszak után indított bírósági eljárás már a vizsgálati időszak alatt is befolyásolhatta legalább ennek az uniós gyártónak a helyzetét. Az idézett fél azonban nem fejtette ki, hogy a vizsgálati időszak után bekövetkezett említett esemény valójában hogyan és milyen mértékben befolyásolhatta e gyártó helyzetét a vizsgálati időszak alatt. Hasonlóképpen, a vizsgálat sem tárt fel semmilyen bizonyítékot, amely e hatásra utalt volna. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(282)
Ugyanez az érdekelt fél ezt követően megkérdőjelezte a fenti megállapításokat, mivel állítása szerint nem került sor bizonyíték bemutatására. A vizsgálat megállapításai mindazonáltal tényeken és konkrét bizonyítékokon alapultak, amelyek nem bizalmas jellegű változata valamennyi érdekelt félnek rendelkezésére állt.
(283)
A nyersanyagárak hatására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (191)-(194) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.7. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára: az automatizálás, a méret, a méretgazdaságosság, a konszolidáció, az innováció, a költséghatékonyság és az uniós gazdasági ágazat behozatalának hatása
(284)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek megismételték azt az állítást, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az idézte elő, hogy az uniós gazdasági ágazat nem ért el megfelelő méretgazdaságosságot. Hangsúlyozták, hogy a kis méretű gyártók hátrányba kerültek a nagyobb, vertikálisan integrált gyártókkal szemben, és ezért a kis méretű gyártókat ért kár nem tudható be a dömpingelt behozatalnak. Egy másik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a gyártási folyamat automatizálása költséges, ezért az előállítási költségek csökkentése szempontjából még nagyobb jelentősége van a méretgazdaságosságnak.
(285)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt nem tudta - még a nagyobb és vertikálisan integrált gyártók sem tudták - teljes mértékben kihasználni a magas kapacitáskihasználási rátát a méretgazdaságosság megvalósítására. A vizsgálat mindenesetre nem tárt fel semmiféle összefüggést a méret, a vertikális integráció és a magasabb jövedelmezőségi ráták között, mivel a dömpingelt behozatal kiváltotta erős árnyomás ezt az összefüggést megváltoztatta. A vizsgálat rámutatott, hogy a méretgazdaságosságból származó előny már nem érvényesült azokon a piacon, ahol a kihasználási ráta alacsony volt, ami a kínai gyártókra nézve is igaz volt. Ezeket az érveket ezért a Bizottság elutasította.
(286)
Ezenkívül egy érdekelt fél azt állította, hogy ha a modulgyártó túl kicsi, a beruházók és a bankok inkább nem finanszírozzák a projekteket, mivel a nagyobb gyártók jobb biztosítékokat nyújtanak és „bankképesebbek”. Más szóval, a beruházók és a bankok vonakodnak finanszírozni az Unióban gyártott modulokat felhasználó fotovillamos rendszerekkel kapcsolatos projekteket. A vizsgálat azonban arra mutatott rá, hogy amennyiben a beruházók és a bankok esetleg előnyben részesítik a nagyobb gyártási kapacitással rendelkező kínai gyártókat, az annak a torzulásnak az eredménye, amelyet a dömpingelt behozatal okozott az uniós piacon. Amint az a fenti (285) preambulumbekezdésben szerepel, a gyártólétesítmények mérete nem játszik szerepet, ha a kihasználási ráta alacsony. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(287)
Egy érdekelt fél megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat a kínai versenytársakhoz képest kedvezőtlen költségszerkezettel rendelkezik, mivel a kínaiak munkaerő-, villamosenergia- és amortizációs költségei alacsonyabbak, ráadásul a legújabb berendezésekkel vannak felszerelve. Az érdekelt fél azonban nem tudott olyan új információt vagy az állítását alátámasztó olyan bizonyítékot benyújtani, amely cáfolta volna a vizsgálat erre vonatkozó megállapításait. Különösen azzal az állítással, hogy a kínai gyártók a legújabb berendezéseket használják, az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdése foglalkozott, és megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók nem élveznek semmiféle komparatív előnyt, éspedig azért, mert a gépeket és berendezéseket az Európai Unióból importálják. Ezért a Bizottság a fenti állításokat elutasította.
(288)
Egy másik fél azt állította, hogy a kínaiak a poliszilícium árát és a méretgazdaságosságot tekintve komparatív előnyt élveznek, ami alacsonyabb gépköltséget eredményez. E fél azonban nem szolgált erre vonatkozóan olyan új információval vagy az állítását alátámasztó olyan bizonyítékkal, amely cáfolta volna az ideiglenes rendelet (195), (196) és (203) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat. E fél ezen állítását tehát el kellett utasítani.
(289)
Emlékeztetni kell arra, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdése kimondja és a fenti (287) preambulumbekezdés megemlíti - a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói nem élveznek a nyersanyag és a használt gépek tekintetében semmiféle komparatív előnyt, mivel mindkettőt jobbára az Unióból importálják. Egy érdekelt fél vitatta a fentieket, bizonyítékkal azonban nem szolgált. Ami a béreket és a vállalati általános költségeket - ezen belül az amortizációs költségeket - illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 10 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek. Ami a villamosenergia-költségeket illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 1 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek. Ezenkívül azt az állítást, hogy a kínaiak a legújabb berendezéseket használják, a felek nem bizonyították.
(290)
Egy érdekelt fél megismételte továbbá, hogy egyes uniós gyártók az elemeket és/vagy modulokat az érintett országból szerzik be és ezeket sajátjukként tovább értékesítik az uniós piacon. A fél azt kérte, hogy az ezen ügyletek által okozott kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. A vizsgálat azonban feltárta, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi behozatala a teljes uniós termeléshez képest kiegészítő jellegű és korlátozott volumenű volt, emiatt annak hatása, ha egyáltalán létezik, elhanyagolható, és nem tekinthető úgy, hogy az megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(291)
Egy független importőr állítása szerint az ideiglenes rendelet nem foglalkozott kellőképpen azzal a ténnyel, hogy a figyelembe vett időszakban növekedett az alkalmazottak száma. Ezen állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a modulok tekintetében a foglalkoztatás 2009 és 2011 között nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, 2011-ben csökkent, majd a vizsgálati időszakban tovább csökkent. Meg kell jegyezni, hogy a modulok tekintetében a foglalkoztatás az uniós gyártásban tapasztalható tendenciát követte. Az elemek tekintetében, mivel a kínai behozatal az egész időszak alatt növelte piaci részesedését, az uniós gazdasági ágazat nem tudott a várakozásoknak megfelelő előnyt kovácsolni a felhasználás növekedéséből. A foglalkoztatás 2011-ben és a vizsgálati időszakban tapasztalt csökkenése tehát azoknak a vállalatoknak tulajdonítható, amelyek fizetésképtelenné váltak, vagy leállították az elemek gyártását.
(292)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte azt az állítást, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a kis méret és méretgazdaságosság hiánya idézte elő. A fenti (285) preambulumbekezdésben és az ideiglenes rendelet (195) és (196) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint az általánosan alacsony kihasználási ráták és a világszerte jellemző óriási többletkapacitás mellett a méret még a világpiacon sem érvényesül, és a méretgazdaságosságot nem lehet kihasználni. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(293)
Ugyanez a fél emellett ismételten állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat képtelen volt költségelőnyre szert tenni. E fél azt állította, hogy ez különösen annak tulajdonítható, hogy az uniós gyártók többsége vertikálisan integrált. Ez a fél azonban nem szolgált további információval arra nézve, hogy az a tény, miszerint a gyártók vertikálisan integráltak, milyen mértékben lehetett negatív hatással költségszerkezetükre. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(294)
Erre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (195)-(206) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.8. A fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny
(295)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a fotovillamos vékonyréteg termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny okozta, mivel e technológiák a vizsgált termék versenytársai, különösen a talajra telepített és a tetőre szerelt kereskedelmi/ipari rendszerek terén, amelyek a teljes uniós fotovillamossági piac jelentős részét képezik.
(296)
A vizsgálat azt mutatta, hogy bár a fotovillamos vékonyréteg termékek kevésbé drágák, mint a vizsgált termék, csak korlátozott részesedést tudnak szerezni az uniós napenergia-piacon, mivel átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb. A rendelkezésre álló adatok szerint a vékonyréteg termékeknek az uniós napenergia-piac egészén belüli részesedése a vizsgálati időszak alatt nem volt jelentős. Ennélfogva megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (208) preambulumbekezdésének az a megállapítása, hogy noha lehet némi verseny a vékonyréteg termékek és az érintett termék között, ez a verseny elhanyagolhatónak tekinthető. Emiatt az ezzel kapcsolatban előterjesztett érveket el kellett utasítani.
(297)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte azt az állítást, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt valószínűleg a vékonyréteg termékek felől érkező verseny okozta, Ezzel összefüggésben a fél előterjesztette, hogy Németországban a vizsgálati időszak nagy része alatt a vékonyréteg termékek teljes napenergia-piacon belüli részesedése számottevő volt, és csak 2012 elején kezdett visszaesni.
(298)
A vizsgálat valóban rámutatott, hogy a vékonyréteg termékek átlagos ára a vizsgált termék átlagos árszintje alatt maradt.
(299)
Azonban, amint az a fenti (296) preambulumbekezdésben szerepel, a vékonyréteg termékek átalakítási hatékonysága és hatásos teljesítménye a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb, ezért az e termékek közötti verseny - amennyiben van ilyen - nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, mivel az uniós napenergia-piacon a kristályos szilícium modulok képviselik az uralkodó technológiát. A Közös Kutatóközpontnak a fotovillamossági ágazat helyzetéről szóló 2012. évi jelentése megállapítja, hogy a poliszilícium árának esése következtében a vékonyréteg elemek az utóbbi években veszítettek piaci részesedésükből a kristályos szilícium modulokhoz képest.
(300)
Erre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (207)-(210) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.9. A pénzügyi válság és a finanszírozáshoz való hozzáférésre gyakorolt hatásai
(301)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően felmerült az az érv, hogy a pénzügyi válság káros hatásait és a finanszírozáshoz való hozzáférésre gyakorolt hatásait el kell választani és meg kell különböztetni, és e hatások nem tulajdoníthatók a dömpingelt behozatalnak.
(302)
E tekintetben a Bizottság az ideiglenes rendelet (212) preambulumbekezdésére hivatkozik, amely kifejezetten a pénzügyi válságnak és a gazdasági recessziónak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásával foglalkozik. Az említett preambulumbekezdés részletes okfejtéssel támasztja alá azt a megállapítást, hogy noha a pénzügyi válság hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, nem szakította meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. Az érdekelt felek nem vitatták ezt az okfejtést, és nem szolgáltak olyan új információval vagy bizonyítékkal, amely cáfolhatta volna az említett preambulumbekezdés megállapításait. Az ezzel összefüggő állításokat ezért a Bizottság elutasította.
(303)
Egyes felek továbbá azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem keresett megfelelő finanszírozást, és hogy a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az uniós gazdasági ágazat, amíg nyereséges volt, kért-e finanszírozást. A vizsgálat feltárta, hogy 2010-ben, amikor az uniós gazdasági ágazat még nyereséges volt, a modulokra és elemekre fordított beruházások szintje 2009-hez képest 315 %-kal, illetve 10 %-kal nőtt. Mivel a fotovillamossági ágazat tőkeigényes, feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat folyamatosan törekszik megfelelő finanszírozás elnyerésére annak érdekében, hogy növelje költséghatékonyságát és versenyre keljen a tisztességtelen dömpingelt behozatallal. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a finanszírozáshoz való nehéz hozzáférés nem okozója, hanem következménye a piaci torzulásnak, amelyet egyébként a dömpingelt behozatal okozott. A fenti állítást ezért a Bizottság elutasította.
(304)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megismételte azt az állítást, hogy a pénzügyi válság káros hatásait el kell választani és meg kell különböztetni, és e hatások nem tulajdoníthatók a dömpingelt behozatalnak. A szóban forgó fél bizonyos nyilvánosan hozzáférhető információkra hivatkozott, amelyek szerint legalább egy uniós gyártó vélte úgy, hogy hátrányos helyzetének fő okozója a pénzügyi válság volt. A jelenlegi vizsgálat megállapításai olyan konkrét vállalati adatokon alapulnak, amelyek jóval több információt tartalmaznak, mint egyes vállalatok nyilvánosan hozzáférhető nyilatkozatai. Ezért az a nyilvánosan hozzáférhető nyilatkozat, amelyre az idézett fél hivatkozott, nem cáfolja az ideiglenes rendelet (212) preambulumbekezdésének azon megállapítását, hogy noha a pénzügyi válság gyakorolt bizonyos hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, nem tudta megszakítani a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(305)
Egy másik érdekelt fél szerint figyelembe kell venni, hogy az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportáló gyártók nem egyformán jutnak finanszírozáshoz. Ez a fél azt állította, hogy ez - és nem a dömpingelt behozatal - az az egyik fő tényező, amely az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt okozta. Megállapítást nyert azonban, hogy a számos kínai exportáló gyártó számára biztosított kedvezményes finanszírozáshoz jutás torzította a piacot, és az egyik fő oka lehet annak, hogy a kínai exportáló gyártók dömpingelt áron tudták exportálni az érintett terméket. Ezért ez a tényező nem tudja megszakítani a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(306)
A pénzügyi válság hatásaira vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (211) és (212) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.10. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(307)
Az ideiglenes rendelet (213) és (215) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások felülvizsgálatát célzó észrevételek hiányában e megállapítások megerősítést nyernek.
3.11. Az uniós palagázkészletek felfedezése
(308)
Az ideiglenes rendelet (215)-(217) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások felülvizsgálatát célzó észrevételek hiányában e megállapítások megerősítést nyernek.
3.12. Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS)
(309)
Az ideiglenes rendelet (218) és (219) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások felülvizsgálatát célzó észrevételek hiányában e megállapítások megerősítést nyernek.
3.13. Gazdálkodási döntések
(310)
Néhány érdekelt fél megismételte az ideiglenes rendelet (220) preambulumbekezdésében foglalt állítást, miszerint az uniós gyártók közül legalább egynél a jelentős kárt rossz gazdálkodási döntések okozták. E felek újságcikkek formájában további információkat nyújtottak be. A bemutatott információk azonban ellenőrizhetetlenek voltak és nem tudták megingatni a vizsgálat megállapításait, amelyek szerint az érintett vállalat gazdálkodási döntései szokásosak és megfontoltak voltak, és nem hatottak ki az uniós gazdasági ágazat egészére. Ezért a fenti állításokat a Bizottság elutasította.
(311)
Erre vonatkozó további érvek hiányában az ideiglenes rendelet (220) és (221) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
3.14. Egyéb kormányzati politikák
(312)
Az ideiglenes rendelet (222) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások felülvizsgálatát célzó észrevételek hiányában e megállapítások megerősítést nyernek.
3.15. Egyéb érvek
(313)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az éllovasokat érő hátrány és az okozta, hogy az Európai Bizottság a megelőző években nem nyújtott szakpolitikai támogatást. Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy a nemzeti támogatási rendszereken kívül minden egyes piacon fontos tényező a népesség, a GDP, a villamosenergia-fogyasztás, a finanszírozási lehetőségek és a hálózatra kapcsolódás lehetősége. A fent idézett fél azonban nem tudta alátámasztani állításait, így azokat a Bizottság elutasította.
(314)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél megismételte azt az állítást, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az éllovasokat érő hátrány okozta. Állítását azonban nem elemezte és nem bizonyította, ezért azt el kellett utasítani.
4. Mindazon egyéb tényezők összesítő értékelése, amelyekről megállapítást nyert, hogy hozzájárultak a kárhoz
(315)
A vizsgálat rámutatott, hogy a következő tényezők járulhattak hozzá a kárhoz: az érintett termék behozatala Tajvanról; az átvételi árak szintjének csökkentése; kisszámú uniós gyártó poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződései; a pénzügyi és gazdasági válság.
(316)
A fenti 3.1. és 3.6. szakaszban ismertetetteknek megfelelően a tajvani behozatal és a kisszámú uniós gyártó poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződéseinek esetleges szerepe elhanyagolható, mivel ezek hatása később eloszlott az értéklánc mentén.
(317)
Ami a gazdasági és pénzügyi válságot illeti, a vizsgálat rámutatott, hogy annak a fő oka, hogy az uniós gazdasági ágazat nehezen jutott hozzá a beruházásokhoz szükséges tőkéhez, a dömpingelt behozatal volt, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy az uniós piac erőteljes növekedése idején (2009-2011) nyereségesen értékesítse termékeit.
(318)
Ami az átvételi árakat illeti, a harmadik felek nem tudták igazolni, hogy a vizsgálati időszak alatt az átvételi árak annyira alacsonyak lettek volna, hogy meggátolták volna az uniós gyártókat abban, hogy az érintett terméket kárt nem okozó áron értékesítsék. Az intézmények álláspontja szerint az átvételi árak szintje magyarázhatja a mérsékelt keresletet, mivel bizonyos helyeken a beruházások már nem voltak életképesek. Az okozati összefüggést azonban még azon egyéb tényezőkkel együtt sem tudják megszakítani, amelyekről megállapítást nyert, hogy hozzájárultak a kárhoz, mivel e betáplálási tarifák még így is olyan szinten maradtak, amely mellett - ha nem lett volna dömpingelt behozatal - az uniós gyártók képesek lettek volna kárt nem okozó árakon értékesíteni termékeiket.
(319)
Ezért, még ha a kárhoz feltehetően hozzájáruló négy egyéb tényező összesített hatását vesszük is figyelembe, a dömpingelt behozatal és az okozott kár közötti okozati összefüggés nem szakad meg.
5. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(320)
A Bizottság elvégezte a kárhoz hozzájáruló - a dömpingelt behozatalon kívüli - tényezők valamennyi hatásának önálló és együttes elemzését. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy mindazok a tényezők, amelyek hozzájárulhattak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez (azaz a harmadik országokból történő behozatal, az átvételi árak, a nyersanyagárak hatása, a pénzügyi válság), együttesen sem magyarázhatják az uniós gazdasági ágazatot ért - mindenekelőtt az alacsony árak és a pénzügyi veszteségek jelentette - kárt, amely annak a következménye, hogy az érintett terméket alacsony áron, nagy mennyiségben importálták Kínából. A fentiek alapján megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (223) és (224) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások, amelyek szerint az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében véve, a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(321)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós érdek értékelése nem reprezentatív számú gazdasági szereplő megkérdezésén alapult.
(322)
A Bizottság a különböző gazdasági szereplőkkel a következőképpen lépett kapcsolatba.
(323)
Független importőrök: amint az az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében szerepel, a Bizottság a panaszos által megnevezett mind a 250 független importőrrel kapcsolatba lépett, és az alaprendelet 17. cikkével összhangban ideiglenes mintát választott ki úgy, hogy az a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható lehető legnagyobb reprezentatív importmennyiséget fedje le. Az ideiglenes rendelet (12) és (232) preambulumbekezdésében foglaltak szerint azonban az ideiglenesen kiválasztott vállalatok közül az ellenőrzést követően mindössze egy bizonyult valóban független importőrnek. Az ideiglenes rendelet közzététele után további tizenöt független importőrt - amelyek a kezdeti szakaszban benyújtották a mintavételi formanyomtatványt, de nem kerültek be a mintába - kértek fel a vizsgálat során történő együttműködésre. Ezek közül hatan beleegyeztek az együttműködésbe és megkapták a kérdőívet, amelyet öten nyújtottak be kitöltve, és ezek közül három minősült hiánytalannak. A független importőrök végleges mintája tehát négy független importőrt foglalt magában, amelyek az érintett termék behozatalának mintegy 2-5 %-át képviselték. Az alacsony arányt illetően figyelembe kell venni, hogy az érintett termék Unióba történő behozatalának nagyobb részét nem független importőrök bonyolítják, amint azt az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése kifejti.
(324)
A független importőrökön kívüli egyéb gazdasági szereplők (az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők): amint az az ideiglenes rendelet (226) preambulumbekezdésében szerepel, a Bizottság egyedi kérdőívet küldött mintegy 150 gazdasági szereplőnek, köztük azoknak a független importőröknek, akik a vizsgálat megindítása után jelentkeztek, és akiknek így lehetőségük volt arra, hogy a vonatkozó adatokat eljuttassák a Bizottságnak. A kitöltött és visszaküldött kérdőíveken kívül a Bizottság a vizsgálat során figyelembe vette az érdekelt felek által határidőn belül benyújtott, ellenőrizhető és kellően alátámasztott észrevételeket és beadványokat is, függetlenül attól, hogy e felek válaszoltak-e a kérdőívre. Nevezetesen az AFASE is eljuttatta a Bizottságnak tagjai - a fotovillamossági ágazat gazdasági szereplői - észrevételeit, amelyeket a Bizottság szintén elemzett.
(325)
A fentiek alapján megállapítható, hogy elegendő adat gyűlt össze az uniós érdek érdemi értékeléséhez. Ezen indokok alapján a Bizottság az érvelést elutasította.
(326)
Egy érdekelt fél arra kérte a Bizottságot, hogy ismertesse, hogyan kezelte az importőrök azon kérdőíveit, amelyeket megítélése szerint az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők nyújtottak be.
(327)
E kérésre válaszul a Bizottság ismertette, hogy az ideiglenes rendelet (241) preambulumbekezdésében említett 36 kérdőív az eljárás megindításáról szóló értesítés B. mellékletéhez kapcsolódott, amelynek célja - adott esetben - független importőrök mintába vétele volt.
(328)
Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében említett két gazdasági szereplő által kitöltött kérdőívek közül az egyiket figyelembe vették az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre vonatkozó elemzésben. A másik gazdasági szereplő további információkat nyújtott be, amelyekből kiderült, hogy - az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben - valóban modulimportőr volt, de elemek behozatalával nem foglalkozott. Mindazonáltal a kérdőívre adott válaszokban foglalt információ nem volt elegendő ahhoz, hogy a szóban forgó gazdasági szereplő részese legyen a független importőrök elemzésének, mivel a benyújtott információ nem volt teljes.
(329)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően további ellenőrző látogatásokra került sor két projektfejlesztő telephelyén (lásd a fenti (8) preambulumbekezdést). Ezenkívül a fotovillamossági ágazatban is tevékenykedő szolgáltatók (logisztika, szállítás, közönségkapcsolatok stb.) által kitöltött hat egyedi kérdőívet (lásd a (324) preambulumbekezdést) - amelyeket eredetileg nem megfelelően kitöltöttnek ítéltek (lásd az ideiglenes rendelet (241) preambulumbekezdését) - is elemezték, és a vizsgálat céljaira figyelembe vették (lásd az alábbi (369)-(371) preambulumbekezdést).
(330)
Összefoglalva, az uniós érdek elemzésekor a Bizottság a következő információkra támaszkodott:
-
a mintába felvett nyolc uniós gyártótól és a mintába felvett négy független importőrtől kapott kitöltött kérdőívek, valamint azon 150 gazdasági szereplő közül, amelyek a vizsgálat megindítása után jelentkeztek és megkapták az egyedi kérdőívet, az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc és az értéklánc következő lépcsőjén álló tizenhárom gazdasági szereplőtől (hét projektfejlesztő/telepítéssel foglalkozó és a fotovillamossági ágazatban is tevékenykedő hat szolgáltató) megkapott, kitöltött egyedi kérdőívek;
-
a nyolc uniós gyártó, egy független importőr, az értéklánc előző lépcsőjén álló két gazdasági szereplő, az értéklánc következő lépcsőjén álló négy gazdasági szereplő (projektfejlesztők/telepítéssel foglalkozók) és egy társulás telephelyén (lásd az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdését és a fenti (8) preambulumbekezdést) végrehajtott helyszíni ellenőrzés alkalmával ellenőrzött adatok;
-
az uniós érdekkel kapcsolatos, ez egyéb érdekelt felek, köztük társulások által benyújtott adatok, valamint az európai fotovillamossági piac fejleményeire vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető adatok, különösen a globális fotovillamossági piac 2013-2017 közötti időszakra vonatkozó kilátásairól szóló EPIA-jelentés (EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017).
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(331)
Egyes érdekelt felek vitatták, hogy az uniós gazdasági ágazatnak bármilyen intézkedés az előnyére válna, és azzal érveltek, hogy i) az intézkedések visszafogják a fotovillamos termékek iránti keresletet az Unióban, ezért az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes növelni eladásait, ii) az uniós gazdasági ágazat kis méretű termelő létesítményekkel rendelkezik, ezért nem tud eleget tenni a bizonyos telepítések, például a tetőre szerelt kereskedelmi telepítések vagy a talajra telepített nagyobb létesítmények iránti keresletnek, iii) az uniós gyártók nem „bankképesek”, iv) az elemekre kivetett vámok ténylegesen növelni fogják az uniós modulgyártók gyártási költségeit, így a fogyasztók körében csökkeni fog a modulok vonzereje, v) a kínai behozatal jelentős visszaesése esetén minden valószínűség szerint az egyéb harmadik országbeli gyártók fogják kihasználni a Kínából érkező behozatal csökkenését.
(332)
Azon állítás kapcsán, hogy az intézkedések visszafogják a fotovillamos termékek iránti keresletet az Unióban, ezért az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes növelni eladásait, meg kell jegyezni, hogy a felek nem tudtak ellenőrizhető bizonyítékkal szolgálni arra nézve, hogy közvetlen összefüggés lenne az intézkedések elrendelése és a fotovillamos termékek iránti kereslet csökkenése között, amelyre az évek során igazoltan több tényező hatott.
(333)
Válaszul arra az állításra, hogy az uniós gazdasági ágazat kis méretű termelő létesítményekkel rendelkezik, ezért nem tud eleget tenni a bizonyos telepítések, például a tetőre szerelt kereskedelmi telepítések vagy a talajra telepített nagyobb létesítmények iránti keresletnek, meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazatnak megvan a kapacitása ahhoz, hogy ellássa mind a kereskedelmi és ipari létesítményeket (40 kW és 1 MW között), mind a közüzemi piac létesítményeit (1 MW és 10 MW között). A vizsgálat ezenkívül nem tárt fel arra utaló bizonyítékot, hogy egyetlen projekten belül ne lehetne különböző gyártók által szállított termékeket felhasználni. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(334)
Azt az érvet, hogy az uniós gazdasági ágazatnak azért nem származna előnye az intézkedésekből, mert az uniós gyártók nem „bankképesek”, valamint hogy a beruházási alapok nem lennének hajlandók az Unióban gyártott modulokat felhasználó projekteket támogatni, a felek nem bizonyították. Bárhogyan is, az intézkedések elrendelése várhatóan helyre fogja állítani a tisztességes piaci feltételeket, ami megnyugtatja a beruházókat - köztük a bankszektort - afelől, hogy az uniós gyártók képesek életképes projekteket megvalósítani. Ezen indokok alapján a Bizottság a fenti érvelést elutasította.
(335)
Azon állítás vonatkozásában, hogy az elemekre kivetett vámok ténylegesen növelni fogják az uniós modulgyártók gyártási költségeit, így a fogyasztók körében csökkenni fog a modulok vonzereje - noha nem kizárt, hogy a vámok kivetését követően bekövetkezhet némi áremelkedés -, azt is figyelembe kell venni, hogy nyilvánosan hozzáférhető források szerint a modulok és elemek ára csökkenő tendenciát mutat. Így tehát, még ha az intézkedések következtében növekedhet is az elemek költsége, az árak általános csökkenő tendenciája várhatóan a modulokhoz kapcsolódó költségek csökkenését eredményezi. A kérdéses gyártók úgy is dönthetnek, hogy az elemeket ezután nem Kínából, hanem az Unióban szerzik be. Végül, az intézkedések elrendelése várhatóan javítani fogja az uniós elemgyártók kapacitáskihasználását, ezáltal fokozza méretgazdaságosságukat, ebből következően pedig csökkenti költségeiket. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
(336)
Azt az érvelést, hogy az intézkedések elrendelését követően a kínai behozatal esetleges jelentős visszaesését az uniós gazdasági ágazat helyett minden valószínűség szerint az egyéb harmadik országbeli gyártók fogják kihasználni, a vizsgálat nem erősítette meg. A vizsgálat nem fedezett fel arra utaló egyértelmű előjeleket, hogy az egyéb harmadik országok tömegesen az uniós piacra irányítanák kivitelüket, figyelembe véve különösen azt, hogy nyilvánosan hozzáférhető források előrejelzései szerint az egyéb harmadik országok piacai - mindenekelőtt Ázsiában - valószínűleg bővülni fognak. Végül, nincs arra utaló jel, hogy még ha a kínai behozatal visszaesése következtében bővül is az egyéb harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes versenyezni az ezen országokból importált termékekkel.
(337)
A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva néhány fél úgy érvelt, megalapozatlan elvárás az, hogy megjelenik egy modulokat és elemeket gyártó, fenntartható uniós gazdasági ágazat, mivel nincs olyan józan beruházó, amely az állítólag kedvezőtlen költségszerkezettől szenvedő és ezért nem versenyképes árakon termelő uniós gyártók tevékenységébe befektetne. A vizsgálat az ideiglenes rendelet (202) és (203) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően nem erősítette meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen költségszerkezettől szenvedne. Ezért a dömpingelt behozatal eltűnése és a termelő kapacitások nagyobb fokú kihasználása méretgazdaságosságot eredményez, és lehetővé teszi a fenntartható uniós gazdasági ágazat kialakulását. A fentiek alapján a Bizottság ezt az érvelést elutasította.
(338)
Egy fél úgy érvelt, hogy az uniós keresletet az átvételi árak alakulása irányítja, és a beruházók befektetéseinek elvárt megtérülése ezen tarifák alakulásával függ össze. Az említett fél különösen azt állította, hogy ha az uniós árak a vámok kivetése következtében megemelkednek, és az átvételi árak nem követik megfelelően ezt a növekedést, a kereslet csökkenni fog, és az uniós gazdasági ágazatnak nem származik előnye a kivetett vámokból.
(339)
Válaszul a fenti állításra meg kell jegyezni, hogy az átvételi árak szintje és a fotovillamos létesítmények iránti kereslet közötti kölcsönös összefüggés ellenére a vizsgálat során feltárt tények azt mutatják, hogy a kereslet a jövőben egyre kevésbé függ majd az átvételi áraktól és az egyéb támogatási rendszerektől, mivel a fotovillamossági hálózati egyenértékűséget bizonyos típusú létesítmények esetében már az Unió több területén sikerült elérni (lásd a fenti (260) preambulumbekezdést). Továbbá, a beruházások elvárt megtérülésének tisztességes piaci árakon kell alapulnia. Végül - a fenti (335) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően -, noha nem kizárt, hogy az intézkedések elrendelését követően bekövetkezhet némi áremelkedés, meg kell jegyezni, hogy nyilvánosan hozzáférhető források szerint az árak csökkenő tendenciát mutatnak. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
(340)
Több érdekelt fél rámutatott arra, hogy mivel a napelem panelek iránti keresletet a támogatási rendszerek, különösen az átvételi árak, valamint a végfogyasztóra háruló villamosenergia-árak szintje (amely a hálózati egyenértékűséget meghatározza) irányítja, a kereslet árrugalmassága igen nagy lehet. Jóllehet helyes az említett felek megállapítása, hogy az árak jelentős növekedése a piac sajátos jellege miatt a kereslet számottevő csökkenését eredményezheti, az érvelést el kellett utasítani, mivel nagyon valószínűtlen, hogy az intézkedések által okozott árnövekedés jelentős lesz, éspedig a következő okok miatt: Először is, minden rendelkezésre álló forrás megerősíti, hogy az érintett termék árának vizsgálati időszak alatti - és a vizsgálati időszak óta máig tartó - jelentős csökkenése folytatódni fog.
Másodszor, a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalás gazdasági hatása az, hogy a kínai exportáló gyártók az érintett terméket kevesebb mint 60 c/W minimális behozatali áron szállítják - amely jóval alatta marad a vizsgálati időszakban megfigyelt árnak - olyan mennyiségben, amely nagyjából megfelel jelenlegi piaci részesedésüknek. Nagyon valószínűtlen, hogy ilyen árszint mellett a kereslet jelentősen csökkenne, mivel ez az árszint elegendő keresletet biztosít mind a támogatási rendszerek által jelenleg biztosított támogatások alacsonyabb szintje, mind a hálózati egyenértékűség jelenleginél alacsonyabb foka mellett. Továbbá, a végfogyasztókra háruló villamosenergia-ár várhatóan növekedni, míg az érintett termék ára várhatóan csökkenni fog. A kötelezettségvállalás egy indexálási képlet révén biztosítja, hogy az érintett termék árának további csökkenése a minimális behozatali árban is megjelenik. Ezért a fenti érvelést el kellett utasítani.
(341)
Több érdekelt fél megismételte azt az állítást, hogy az uniós gazdasági ágazat érdeke nem lényeges, mivel a fotovillamossági ágazat értékláncában az értéklánc előző és következő lépcsőfokán álló gazdasági ágazatok által létrehozott hozzáadott érték sokkal nagyobb, mint az uniós gazdasági ágazat által létrehozott hozzáadott érték. Az az érv, miszerint a fotovillamossági ágazat különböző szegmensei különböző hozzáadott értéket teremtenek, nem vitatható. Amint az az ideiglenes rendelet (228) preambulumbekezdésében szerepel, a vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által okozott jelentős kár érte. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni létesítményeit, és intézkedések hiányában bizonyosnak tűnik, hogy a helyzet tovább romlik. Mivel a fotovillamossági ágazat különböző szegmensei szoros kölcsönös kapcsolatban állnak egymással, az uniós gyártás megszűnése a fotovillamossági ágazat egészét hátrányosan érintené és teljes mértékben a külső beszerzésektől tenné függővé. Ezért, valamint ellátásbiztonsági okokból, a Bizottság az érvelést elutasította.
(342)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszul egy érdekelt fél megismételte azt az állítást, hogy az értéklánc előző és következő lépcsőfokán álló gazdasági ágazatok által létrehozott - az uniós gazdasági ágazat által az érintett termék tekintetében létrehozotthoz képest - nagyobb hozzáadott érték jelentőséggel bír abból a szempontból, hogy a dömpingellenes vámokat be kell-e vezetni. E tekintetben a Bizottság megerősítette, hogy az uniós érdek értékelése során az intézmények mérlegre tették mindazokat a pozitív és negatív következményeket, amelyekkel a vámok kivetése e különböző gazdasági szereplők számára járhat. Mivel a vámoknak az értéklánc előző és következő lépcsőfokán álló gazdasági ágazatokra gyakorolt hatása korlátozott, az intézkedések lehetőséget biztosítanak az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy kiheverje a dömping által okozott károkat.
(343)
Egy fél vitatta, hogy az intézkedések elrendelése a jelzett számú munkahelyet biztosítana. Állítása szerint az uniós gazdasági ágazat mintegy 6 000 személyt foglalkoztat, szemben az ideiglenes rendelet (229) preambulumbekezdésében említett 25 000-rel.
(344)
Az említett fél azonban nem szolgált bizonyítékkal fenti állítása alátámasztására, ezért azt el kellett utasítani. A Bizottság pontosította, hogy tekintettel a lemezek termékkörből való kizárására, az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a vizsgálati időszakban 21 000 fő volt. Az érdekelt felek nem szolgáltak bizonyítékkal arra nézve, hogy az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a vizsgálati időszak után jelentősen változott volna.
(345)
Összefoglalva, a vizsgálat igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt jelentős kárt szenvedett, és beruházásait nem tudta nyereséges értékesítésekkel ellensúlyozni. Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és egyenlő versenykörülményeket teremt az uniós gazdasági ágazat számára. A Kínából érkező behozatal várható csökkenése lehetővé teszi, hogy az uniós gazdasági ágazat növelje eladásait az Unióban, ezáltal már rövid távon jobban kihasználja a rendelkezésére álló termelési kapacitásokat. Mindez méretgazdaságosságot eredményezhet. Noha lehetséges, hogy az intézkedések következtében a hasonló termék ára rövid ideig emelkedni fog, az árak általános csökkenő tendenciája valószínűleg folytatódik, köszönhetően egyrészt a vizsgált termék előállítási költsége további mérséklődésének, másrészt az uniós piacon fellépni kívánó harmadik országbeli gyártók részéről érkező versenynyomásnak.
(346)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (227)-(231) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások, a fenti (344) preambulumbekezdésben említett foglalkoztatási adat kivételével megerősítést nyernek.
3. A független importőrök érdeke
(347)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az a független importőr, amely az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően benyújtotta a kitöltött kérdőívet és az ideiglenes mintát önállóan alkotó szereplőnek minősült, úgy érvelt, hogy az intézkedések független importőrökre gyakorolt hatására vonatkozó következtetések kizárólag az általa kitöltött kérdőíven alapulnak, ezért az eredmény nem tekinthető reprezentatívnak.
(348)
Az ideiglenes rendelet független importőrökre vonatkozó megállapításai egy vállalaton alapulnak, mivel, amint azt az ideiglenes rendelet (232) preambulumbekezdése kifejti, a mintába ideiglenesen felvett három importőr közül csak egynek volt a fő tevékenysége az érintett termék kereskedelme. Amint azt a fenti (21) preambulumbekezdés megállapítja, az ideiglenes rendelkezések elrendelését követően a mintát kibővítették, több független importőrrel kapcsolatba léptek, és a beérkezett további öt kérdőív közül csak hármat töltöttek ki olyan megfelelő teljességgel, ami lehetővé tette az érdemi értékelést. A végleges szakaszban tehát a független importőrök mintája négy importőrt foglalt magában. Összesítve, a mintába felvett négy együttműködő független importőr érintett termékhez kapcsolódó tevékenysége a vizsgálati időszak alatt a teljes üzleti tevékenységük 60-100 %-a között változott. Ezenkívül, a négy együttműködő független importőr az összes importált modul 16-100 %-át hozta be a Kínai Népköztársaságból, és közülük csak egy importált kizárólag az érintett országból. A mintába felvett négy együttműködő független importőr érintett termékhez kapcsolódó jövedelmezősége a vizsgált időszakban átlagosan 2,3 % volt.
(349)
Egy érdekelt fél úgy érvelt, hogy a vámok független importőrökre gyakorolt hatását alulbecsülték, mivel nem létezik olyan azonnali alternatív beszerzési forrás, amely a vámok kivetése után helyettesíthetné az érintett termék Kínából történő behozatalát, és hogy - tekintettel arra, hogy a gyártás nagy része Kínában zajlik - a beszerzési forrás megváltoztatása nehézségekbe ütközik, és további jelentős költségeket vonna maga után.
(350)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések elrendelése nem eredményezi az érintett termék Kínai Népköztársaságból történő behozatalának megszűnését. A vizsgálat rámutatott, hogy a kínai behozatal esetleges csökkenése különösen azokat az importőröket fogja érinteni, amelyek az érintett terméket kizárólag a Kínai Népköztársaságból szerzik be, ami a négy együttműködő független importőr közül csak egy esetében igaz. A Bizottság nem zárta ki, hogy az intézkedéseknek a független importőrök pénzügyi helyzetére gyakorolt hatása negatív lehet, de megállapította, hogy az nagyrészt attól függ majd, hogy az importőrök képesek lesznek-e új beszerzési forrásokat találni, vagy az esetleges árnövekedés legalább egy részét fogyasztóikra hárítani. Azon gazdasági szereplők esetében, amelyek nem csak a Kínai Népköztársaságból szerzik be a terméket vagy az érintett terméken kívül egyéb termékeket is importálnak, az említett negatív hatás még korlátozottabb lesz. A Bizottság ezért úgy véli, hogy noha az érintett termék importőreit valószínűleg éri bizonyos negatív hatás, ez - az átlagot tekintve - korlátozott marad.
(351)
Egy független importőr azzal érvelt, hogy egy új beszállító termékeinek elfogadása előzőleg jelentős munkaidő- és pénzügyi ráfordítást igényel. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ezzel kapcsolatban megfogalmazott állítás szerint a helyszíni vizsgálat alkalmával az ellenőrző csoportnak valós tényekkel igazolták, hogy az importőrnek hosszú vizsgálati eljárást kell elvégeznie, mielőtt döntést hoz egy adott exportőrtől való beszerzésről.
(352)
A Bizottság elismeri, hogy egy importőr és egy beszállító közötti új kapcsolat kialakítása többletköltségekkel és időráfordítással járhat (pl. a termék tesztelése). Ugyanakkor a beszállító megváltoztatása az importőr szakmai tevékenységéhez tartozó, kiszámított, szokásos kockázat, amely összefügg azzal, hogy a fotovillamossági piac folyamatosan érik, változik (pl. csődök, konszolidáció), ezért új beszállítók keresését teszi szükségessé. Feltételezhető továbbá, hogy a tartósan piacra kerülő új típusú modulok (pl. amelyek új hatékonysági tulajdonságokkal rendelkeznek) szintén tesztelést igényelnek. Így tehát egy új termék tesztelése (amely akár ugyanattól a beszállítótól is származhat) inkább szokásos, mintsem rendkívüli tevékenységnek tűnik. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(353)
A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva két fél ismételten állította, hogy a független importőrök érdekét nem vették kellőképpen figyelembe. Az egyik fél állítása szerint a további együttműködő importőrök által kitöltött kérdőívek nem bizalmas jellegű változatának hiánya miatt a feleknek nem volt lehetőségük a megfelelő helyzetértékelésre. Kétségbe vonta a Bizottság értékelését, amely szerint lehetséges, hogy az Unióban - az egyéb harmadik piacok állítólagos fellendülése következtében - bővülni fog az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, és ezáltal az importőrök beszállítót tudnak váltani. Ezzel összefüggésben a fél azt állította, hogy e feltételezés ellentmond a (336) preambulumbekezdés következtetéseinek, amelyek szerint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal nem lesz tömeges. Egy másik fél felvetette, hogy a Bizottság tiszteletben tartotta-e a megkülönböztetésmentesség elvét, mivel a Bizottság értékelésében az uniós gyártók kiemeltebb szerepet kaptak, mint a többi gazdasági szereplő.
(354)
Először is, a Bizottság megerősíti, hogy a további együttműködő importőröktől az ideiglenes rendelet közzétételét követően beérkezett kitöltött kérdőívek nem bizalmas jellegű változata az érdekelt felek általi betekintésre szánt akta részét képezte. Másodszor, nincs ellentmondás azon feltevések között, hogy egyrészről az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a csökkenő kínai behozatal következtében növekedhet, másrészről, tekintettel a fotovillamos létesítmények iránt világszerte fokozódó keresletre, e növekedés nem lesz számottevő. Ugyanakkor, mivel az uniós gazdasági ágazat várhatóan visszaveszi annak a piaci részesedésnek bizonyos részét, amelyet korábban a Kínából származó termékek birtokoltak, nem zárható ki, hogy a független importőröket bizonyos mértékű üzleti veszteség éri. Meg kell jegyezni mindemellett, hogy a teljes fotovillamossági piac mérete hosszú távon várhatóan tovább növekszik, mivel a hálózati egyenértékűséget egyre több helyen sikerül elérni. Végül, a Bizottság pontosította, hogy - akárcsak valamennyi kereskedelemvédelmi vizsgálat során -, míg az uniós gazdasági ágazat helyzetének értékelésére annak megállapítása céljából került sor, hogy az ágazatot a dömpingelt behozatal miatt érte-e jelentős kár, az uniós érdek elemzésével összefüggésben az uniós gazdasági ágazat érdekének értékelésére azonos módon került sor, mint az egyéb gazdasági szereplők, köztük a független importőrök érdekének értékelésére. A Bizottság továbbá tisztázta, hogy annak a vizsgálatát, hogy az uniós gazdasági ágazatot érte-e jelentős kár, különösen az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szabályozza, amely megállapítja az ilyen vizsgálatok minimumszabályait. Az uniós érdek elemzésére csak azt követően kerül sor, hogy az alaprendelet 21. cikkében foglalt szabályok alapján megállapítást nyert a kárt okozó dömping megléte. Ennek eredményeképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések bizonyos importőrökre - különösen a kizárólag a Kínai Népköztársaságból importálókra - gyakorolt, feltehetően negatív hatásai nem múlták felül az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedésekből származó előnyöket, és a tisztességes verseny következtében az uniós fotovillamossági piac számára közép- és hosszú távon jelentkező előnyöket.
(355)
További észrevételek hiányában, a mintába felvett négy importőrre vonatkozó információk alapján, az ideiglenes rendelet (233) és (234) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
4. Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(356)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően több fél megismételte azt az állítást, hogy a fotovillamossági ágazat értékláncában az alapanyagok többsége az Unióból származik, és ez az előnyös helyzet a vámok kivetése esetén megszűnhet, mivel a vám következtében csökkenni fog az érintett termék előállítása a Kínai Népköztársaságban. A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél rámutatott, hogy az intézkedések ebben az esetben további intézkedéseket válthatnak ki, amelyeket Kína szabhat meg az uniós termékek tekintetében.
(357)
E tekintetben, amint az az ideiglenes rendelet (239) preambulumbekezdésében szerepel, a vámok alkalmazása után várhatóan továbbra is a kínai behozatal fogja ellátni az uniós piacot. Ezen túlmenően a fotovillamossági ágazat különféle nyilvánosan elérhető forrásai, mint például a globális fotovillamossági piac 2013-2017 közötti időszakra vonatkozó kilátásairól szóló EPIA-jelentés, azt jelzik előre, hogy az Unióban a kereslet csak rövid távon (2013 és 2014) szűkülhet, mivel a következő években az uniós fogyasztás tovább nő majd. Továbbá, amint azt az ideiglenes rendelet (239) preambulumbekezdése megállapítja, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok felszámolása közép- és hosszú távon várhatóan fenntartható növekedést tesz majd lehetővé az Unió fotovillamossági piacán, ami valamennyi uniós gazdasági szereplőnek a hasznára válik. Végül, ami a Kína által az ez esetben hozott intézkedésekre reagálva alkalmazott lehetséges megtorlásra vonatkozó érvet illeti, emlékeztetni kell arra, hogy Kína - akárcsak bármely másik WTO-tag - csak indokolt körülmények között indíthat kereskedelemvédelmi vizsgálatot, és ezeknek a vizsgálatoknak meg kell felelniük a WTO szigorú szabályainak. A Bizottság minden ilyen vizsgálatot nyomon követ annak biztosítása érdekében, hogy betartsák a WTO szabályait. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
(358)
Egyes felek vitatták azt az ideiglenes rendelet (239) preambulumbekezdésében szereplő megállapítást, miszerint az értéklánc előző lépcsőjén álló, fotovillamossági ágazatban működő uniós gazdasági szereplők valószínűleg képesek lesznek kiegyenlíteni a Kínai Népköztársaságba irányuló export esetleges csökkenését a többi piacra történő exporttal, azzal érvelve, hogy a vámok világszerte csökkenteni fogják a termék iránti keresletet.
(359)
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy nem várható, hogy a vámok következtében teljes mértékben megszűnik a kínai behozatal. Ezen túlmenően a vizsgálat során gyűjtött információk alapján nem állapítható meg közvetlen összefüggés a Kínai Népköztársaságból az uniós piacra érkező behozatal, illetve a Kínai Népköztársaságból más piacokra irányuló kivitel alakulása között. Ezenfelül a fotovillamossági ágazat különféle nyilvánosan elérhető forrásai, mint például a globális fotovillamossági piac 2013-2017 közötti időszakra vonatkozó kilátásairól szóló EPIA-jelentés, azt jelzik előre, hogy a fotovillamossági piac a következő években világszerte növekedni fog. Ami a kínai piacot illeti, egyes jelek arra utalnak, hogy a Kínai Népköztársaságban lényegesen nőni fog a belső fogyasztás (pl. az EPIA szerint). A fentiekre tekintettel nem várható, hogy az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplők Kínai Népköztársaságba irányuló exportja jelentősen csökkenni fog az intézkedések elrendelése miatt.
(360)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy az uniós kereslet 2013. és 2014. évi, a fenti (357) preambulumbekezdésben említett csökkenése kedvezőtlen hatást gyakorolhat az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre. Ez azonban - legalábbis nagyrészt - nem hozható összefüggésbe a vámokkal, mivel erre már jóval az ideiglenes intézkedések elrendelése előtt számítani lehetett. Ezenfelül, ami a fotovillamossági ágazatot kiszolgáló uniós gépgyártókat illeti, a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló jelentős gyártási többletkapacitás miatt - az ideiglenes rendelet (239) preambulumbekezdésében foglaltak szerint - nem valószínű, hogy a Kínai Népköztársaságba irányuló exportjuk jelentősen nőhetne, még akkor sem, ha a kínai gyártók növelik gyártási volumenüket. Végezetül, a vizsgálat során összegyűjtött adatok arra utaltak, hogy a gépgyártókra a napenergiát hasznosító fotovillamossági ágazatra vonatkozó 12. kínai ötéves terv is hatással lehet, amely azt irányozza elő, hogy 2015-re az elemek gyártására szolgáló berendezések 80 %-ának a Kínai Népköztársaságból kell származnia. Amennyiben ezt a változást a WTO szabályainak betartásával érik el, ez is tovább korlátozhatja az uniós gépgyártók lehetőségét arra, hogy bekapcsolódjanak a kínai piaci versenybe. A fenti érvet ezért a Bizottság elutasította.
(361)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszolva a kínai kormány úgy érvelt, hogy a napenergiát hasznosító fotovillamossági ágazatra vonatkozó 12. ötéves terv csak néhány általános irányelvet tartalmaz, amelyek nem kötelező érvényűek, mivel semmilyen végrehajtási hatáskört nem irányoztak elő, és ezért ezt nem szabad arra utaló jelnek tekinteni, hogy az unós gépgyártóknak kevesebb lehetősége lesz bekapcsolódni a kínai piacon folyó versenybe. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kínai kormány a 12. ötéves tervben a fotovillamossági ágazatot stratégiai ágazatként nevezte meg, és külön tervet is közzétett a napenergiát hasznosító fotovillamossági ágazatra vonatkozóan. E tervben a kínai kormány kijelentette, hogy támogatja a „kiváló vállalkozásokat” és a „kulcsfontosságú vállalkozásokat”, valamint elkötelezte magát amellett, hogy „előmozdítja a fotovillamosság területén különféle támogatási politikák végrehajtását” és „megfogalmazza az ágazatra, a finanszírozásra, az adózásra vonatkozó támogató politikák általános előkészítését”. Továbbá, mivel a terv alapvető utasításokat tartalmaz, amelyeket a kínai iparnak az ötéves időszak alatt el kell érnie, ez nagy hatást gyakorol az üzleti környezetre, mind a Kínai Népköztársaságon belül, mind pedig a Kínával üzleti kapcsolatban álló országokban. A fentiekre tekintettel egyértelmű jelek utalnak arra, hogy a terv korlátozza a kínai elemgyártók választási szabadságát és a gyártó berendezéseket a kínai piacra exportáló uniós gyártók által gyakorolt versenynyomást. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(362)
Egy együttműködő nyersanyag-előállító vitatta, hogy a kínai piacon bekövetkező termeléscsökkenés más piacokon kiegyenlítődne, tekintettel a Kínai Népköztársaságban meglévő jelentős kiépített gyártási kapacitásra, amelyet másutt nem lehet könnyedén kiépíteni.
(363)
Ezt az érvet a fenti (359) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokra tekintettel el kell vetni, mivel semmilyen jel nem utal a kínai piacon folyó termelés állítólagos csökkenésére.
(364)
Egy érdekelt fél vitatta az értéklánc előző lépcsőjén álló ágazatban foglalkoztatott alkalmazottaknak az ideiglenes rendelet (236) preambulumbekezdésében említett számát.
(365)
Tisztázni kell, hogy az ideiglenes rendeletben említett szám, amely 4 200 alkalmazottról számol be, nem a teljes ágazatra, hanem csak az értéklánc előző lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplőkre, például berendezésgyártókra és poliszilícium-szállítókra vonatkozik, és ezeknek a kérdőívre adott válaszain alapul.
(366)
A lemezek termékkörből való kizárását követően e termék uniós gyártói számára mindazonáltal feltehetően előnyös lesz a vámok kivetése, mivel az uniós ágazat várhatóan növelni fogja az elemek és modulok gyártását.
(367)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (235) és (240) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(368)
Amint az a fenti (329) preambulumbekezdésben szerepel, az ideiglenes intézkedések elrendelését követően két projektfejlesztőnél további ellenőrző látogatást tettek.
(369)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló, a hasonló termékhez közvetlenül kapcsolódó tevékenységet folytató gazdasági szereplők (vagyis a projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók) által a kérdőívre adott hét válaszon túl - amelyek elemzése az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők ideiglenes rendeletben foglalt értékelésének alapját képezte - a kérdőívre adott hat olyan további válasz elemzésére is sor került, amelyeket az ideiglenes szakaszban nyújtottak be és amelyek nem minősültek kellően teljesnek (lásd az ideiglenes rendelet (241) preambulumbekezdését), mivel ezek utaltak a fotovillamossággal kapcsolatos tevékenységüknek az átfogó tevékenységükön belüli viszonylagos jelentőségére.
(370)
Az érintett hat további gazdasági szereplő a fotovillamossági ágazaton belül tevékenykedő szolgáltató volt (logisztika, szállítás, közönségkapcsolatok stb.), vagyis olyan gazdasági szereplők, akiknek a tevékenysége nem kapcsolódik közvetlenül a vizsgált termékhez. A válaszok bizonyos hiányosságai ellenére a kérdőívekben szereplő adatokból kiderült, hogy ezeknek a gazdasági szereplőknek a fotovillamossággal kapcsolatos tevékenységei átfogó tevékenységükhöz viszonyítva elhanyagolhatóak voltak. A vizsgálat időszak alatt a fotovillamossággal kapcsolatos tevékenység csakugyan mindössze teljes árbevételük mintegy 5 %-át és teljes foglalkoztatásuk 8 %-át tette ki. A jövedelmezőség mértéke átlagosan körülbelül 7 % volt. Meg kell jegyezni azonban, hogy a jövedelmezőségre vonatkozó adatok nem voltak teljesek, mivel e szempontot illetően nem minden gazdasági szereplő szolgált adatokkal.
(371)
A további elemzés alapján megállapítást nyert, hogy a benyújtott adatok tükrében nem valószínű, hogy az intézkedések által a fotovillamossági ágazat szolgáltatóinak gazdasági helyzetére gyakorolt lehetséges hatás jelentős lesz.
(372)
Az ideiglenes és a végleges nyilvánosságra hozatalt követően több fél kétségbe vonta az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkkel kapcsolatban a forgalomra, a jövedelmezőségre és a foglalkoztatásra vonatkozó, a Bizottság által az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő kérdőívre adott válaszaiból levezetett adatok reprezentatív voltát. Az AFASE a tagjai (a telepítéssel foglalkozók) körében végzett „felmérést” nyújtott be annak szemléltetése céljából, hogy a telepítéssel foglalkozók többsége számára a fotovillamossági tevékenység jelenti az elsődleges bevételi forrást. Az AFASE azt állította továbbá, hogy az ideiglenes rendelet (242) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokkal ellentétben az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők, különösen a telepítéssel foglalkozók csak egyszámjegyű haszonkulcsot érnek el, amely nem teszi lehetővé a vámok beépítését.
(373)
Ami az ideiglenes rendeletben felhasznált adatok reprezentativitását illeti, a Bizottság a fenti (330) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az egyedi kérdőívet kitöltő, az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők által szolgáltatott valamennyi adatot, valamint az AFASE által szolgáltatott beadványokat is felhasználta.
(374)
Ami azt az állítást illeti, hogy a fotovillamossági üzletág a telepítéssel foglalkozók elsődleges bevételi forrása, az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő (telepítéssel foglalkozók és projektfejlesztők) által a kérdőívre adott válaszok további elemzése megerősítette, hogy a vizsgált hasonló termékkel közvetlenül összefüggő tevékenységnek e gazdasági szereplők összes tevékenységén belüli aránya átlagosan 42 %, jövedelmezőségük pedig átlagosan 11 % volt. Ugyanakkor (a vizsgált termékkel közvetlenül nem összefüggő) tevékenységeiket is figyelembe véve, ezek általános jelentősége a hét gazdasági szereplő közül három esetében számottevően nő. Ennek következtében a megfelelő arány a vizsgálati időszak alatt 45 % és 100 % között változna. Ezen túlmenően a hét gazdasági szereplő (telepítéssel foglalkozók és projektfejlesztők) esetében a fotovillamossági tevékenység jövedelmezősége - a vizsgált termékkel közvetlenül nem összefüggő tevékenységeket is beleértve - átlagosan 9 % lenne. Ami a foglalkoztatást illeti, a fotovillamossági tevékenység - a vizsgált termékkel közvetlenül nem összefüggő tevékenységeket is beleértve - a vizsgálati időszak alatt mintegy 660 teljes munkaidős állást tenne ki a hét gazdasági szereplő esetében. A fotovillamossági projekteken és telepítési munkákon túlmenően ezek a gazdasági szereplők szélenergetikai létesítmények telepítésével és elektromos berendezések gyártásával is foglalkoztak.
(375)
Megállapítható, hogy az intézkedéseknek az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre gyakorolt bármilyen hatását elsősorban a vizsgált termékkel közvetlenül összefüggő tevékenységük alapján kell értékelni, amely a vizsgálati időszakban átlagosan 11 %-os jövedelmezőséget ért el. Még ha azonban az értékelésre a vizsgált termékkel közvetlenül nem összefüggő teljes fotovillamossági tevékenység alapján kerül is sor, hasonló következtetéseket kellene levonni, mint az ideiglenes szakaszban, mivel a különféle figyelembe vett tényezők, azaz a jövedelmezőség és a vám egy részének beépítésére való képesség összességében nem változnak jelentősen (a jövedelmezőség átlagosan 11 %-ról átlagosan 9 %-ra csökken). A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszolva az egyik fél, akinek a telephelyén a Bizottság ellenőrző látogatást tett, vitatta a telepítéssel foglalkozók és a projektfejlesztők jövedelmezőségére vonatkozó következtetés reprezentatív voltát, amely következtetés - az érintett gazdasági szereplő esetében - állítólag egyetlen ügyleten alapul. Ezt az érvet a Bizottság elvetette, mivel az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők jövedelmezőségét az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők által a kérdőívre adott válaszaikban benyújtott összes adat alapján számította ki.
(376)
Az AFASE által a tagjai körében lebonyolított felmérést illetően elsőként meg kell jegyezni, hogy valamennyi gazdasági szereplőnek megvolt a lehetősége arra, hogy a vizsgálat megindításakor jelentkezzen, és válaszoljon az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők számára kialakított egyedi kérdőívre, amelyen a vámok ezen gazdasági szereplőkre gyakorolt hatásának az értékeléséhez szükséges információkat kellett megadni. Másodszor, a felmérésben nem fedték fel a telepítéssel foglalkozók kilétét, ami nem tette lehetővé például a szolgáltatott adatok relevanciájának és megbízhatóságának ellenőrzését. Harmadszor, míg a felmérésben feltett több kérdés is foglalkozott azzal, hogy a telepítéssel foglalkozók mennyire képesek beépíteni a lehetséges vámokat, a vizsgálati időszak során e telepítéssel foglalkozó szereplők által elért nyereség összegét egyáltalán nem említik, így a felmérésből hiányzik az intézkedések hatásának értékelése szempontjából fontos egyik elem. Ennek következtében az átadott felmérésből semmilyen érdemi következtetés nem vonható le.
(377)
Több fél kétségbe vonta azokat az ideiglenes rendelet (247) és (250) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat, amelyek szerint az értéklánc következő lépcsőjén álló szegmensben a munkahelyeket rövid távon kedvezőtlen hatás éri, valamint összességében kedvezőtlen lesz a hatás, de csak korlátozott mértékben, mivel az uniós fotovillamossági piac az előrejelzés szerint közép- és hosszú távon növekedni fog. Néhány fél azt állította továbbá, hogy a kereslet visszaesése különösen a telepítéssel foglalkozókat fogja sújtani, akik tevékenységében a fotovillamossági telepítések döntő jelentőséggel bírnak.
(378)
A Bizottság tovább elemezte a munkahelyek vámok kivetéséből származó lehetséges megszűnését. Általánosságban véve a vizsgálat során gyűjtött információk megerősítették, hogy az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban munkahelyek szűntek meg amiatt, hogy 2011 és 2012 között körülbelül 5 GW-tal csökkent a fotovillamossági telepítések iránti kereslet, amint az az ideiglenes rendelet (246) preambulumbekezdésében is szerepel. A munkahelyek számának e csökkenése nem hozható összefüggésbe az intézkedésekkel, mivel az a piac alakulását tükrözte. Ezenfelül 2013-ban és 2014-ben a kereslet további szűkülése várható, ami minden valószínűség szerint további munkahelyek megszűnéséhez vezet majd a fotovillamossági ágazatban. Hasonlóképpen, a kereslet ilyen alakulását jelezték előre a vizsgálat megindítása előtt a fő kutatóközpontok, például az EPIA is, és ezért a munkahelyek e megszűnése nem tulajdonítható az intézkedések elrendelésének.
(379)
Az uniós ágazat a PriceWaterHouseCoopers (a továbbiakban: PWC) tanácsadó vállalat által készített tanulmányt nyújtott be az intézkedéseknek a fotovillamossági ágazathoz kapcsolódó munkahelyekre gyakorolt lehetséges hatásáról. A PWC-tanulmány egy korábbi, a Prognos nevű tanácsadó vállalat által készített tanulmányra hivatkozik, amely az intézkedések elrendelésének következményeképpen nagyszámú munkahely megszűnését jelezte előre a fotovillamossági piacon; ezt a tanulmányt az AFASE az ideiglenes vámok kivetése előtt nyújtotta be, és annak kérdésével az ideiglenes rendelet (243)-(246) preambulumbekezdése foglalkozik. A PWC-tanulmány bírálta a Prognos tanulmányát, és rámutatott arra, hogy a megszűnő munkahelyek Prognos által becsült teljes száma meghaladja az uniós fotovillamossági ágazatban létező összes munkahely számát. A vámok uniós piacra gyakorolt hatását illetően a PWC a Prognosszal ellentétes következtetésre jutott, és előrejelzése szerint az intézkedések nettó pozitív hatást gyakorolnak majd az uniós munkahelyekre, és az előnyök felülmúlják a vámok lehetséges kedvezőtlen (pl. a keresletre gyakorolt) hatásait. Tekintettel az intézkedések által az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazat foglalkoztatási helyzetére gyakorolt hatással kapcsolatos új, megalapozott érvek hiányára, az ideiglenes rendelet (247)-(250) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
(380)
Az AFASE azzal érvelt, hogy a Bizottság nem hozta nyilvánosságra a közvetlen fotovillamossági munkahelyek 2011-re vonatkozó számában foglalt 20 %-os hibahatár forrását, amelyet az ideiglenes rendelet (245) preambulumbekezdése említ.
(381)
Erre a 20 %-os hibahatárra, amely lefelé és felfelé egyaránt érvényesülhet, az EPIA-nál tett ellenőrző látogatás során derült fény. Ez jól szemlélteti, hogy milyen nehéz pontosan meghatározni az értéklánc későbbi lépcsőjén álló ágazat foglalkoztatási adatait, mivel az adatgyűjtéshez csak kevés, gyakran egymásnak ellentmondó forrás áll rendelkezésre.
(382)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszolva egyes felek azt állították, hogy a Bizottság elemzése hallgat arról a tényről, hogy a vámok a fotovillamossági telepítések számának 2011 utáni csökkenése miatt még több munkahely megszűnését eredményezik majd. Azzal érveltek, hogy e munkahelyek megszűnése, különösen az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban, szorosan összefügg azzal, hogy a fotovillamossági telepítéssel foglalkozók tevékenységében döntő jelentőséggel bír a napenergiát hasznosító létesítmények telepítése. Ezen túlmenően az AFASE bírálta a Bizottságot, amiért nem vette megfelelően figyelembe a tagjai körében általa végzett felmérést, valamint egy hasonló felmérést, amelyet a napenergiával foglalkozó egyesült királyságbeli szakmai szövetség (Solar Trade Association) bonyolított le, és amely állítólag szemléltette ezt a függőségi helyzetet.
(383)
Ami a vámok munkahelyekre gyakorolt hatásának a Bizottság általi állítólagos elhallgatását illeti, a Bizottság a fenti (377) és (379) preambulumbekezdésre hivatkozik, amelyek kitérnek az intézkedéseknek a fotovillamossági ágazatbeli munkahelyekre gyakorolt hatásával kapcsolatos állításokra, és amelyek elismerik, hogy az intézkedések rövid távon valóban kedvezőtlenül érinthetik az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazaton belüli munkahelyeket.
(384)
Az AFASE és az egyesült királyságbeli Solar Trade Association által végzett felmérést illetően a végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva megnevezték az interjúban részt vevő vállalatokat. A felmérések azonban továbbra is hiányosak, mivel például egyes válaszok nem teljesek. A felmérések elemzéséből a következők derültek ki. Ami az AFASE által végzett felmérést illeti, először is meg kell jegyezni, hogy az interjúban megkérdezett 50 telepítéssel foglalkozó többsége arról számolt be, hogy kizárólag a fotovillamossági piacon folytat tevékenységet. Az 50 telepítéssel foglalkozó közül 15-en nyilatkoztak úgy, hogy más, nem fotovillamossági tevékenységekkel is foglalkoznak, például fűtés- vagy villamossági szereléssel és bizonyos mértékben szélenergiával. Az egyesült királyságbeli felmérés esetében az interjúban megkérdezett 31 egyesült királyságbeli vállalat közül 21 a fotovillamossági tevékenységeken kívül mással is foglalkozik. Ez az eredmény azt mutatja, hogy a projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók közel felének az esetében helyes az az ideiglenes rendelet (247) preambulumbekezdésében foglalt megállapítás, amely szerint más tevékenységeket - például villamossági és fűtésszerelés, vízvezeték-szerelés és egyéb zöldenergia-létesítmények telepítése - is végezhetnek. El kell azonban ismerni, hogy ez a lehetőség kisebb mértékben állhat fenn, mint azt az ideiglenes rendeletben feltételezték. Ennélfogva előfordulhat, hogy az eredeti feltevéstől eltérően kevésbé enyhíti a munkahelyek megszűnésének problémáját. Másodszor, az AFASE és az egyesült királyságbeli Solar Trade Association által felmért gazdasági szereplők egy része Unióban gyártott termékeket használ, egyesek pedig azt tervezik, hogy az intézkedést követően az áremelést elkerülendő nem kínai termékeket szereznek be. Így a kínai importtól való függőségük és az intézkedések hatása várhatóan csökkenni fog, mert hozzáférnek Unióban gyártott termékekhez.
Harmadszor, az intézkedések által az összes felmérésbe bevont gazdasági szereplő vállalkozására gyakorolt hatás becsléséből nem lehetett határozott következtetéseket levonni, mivel értékelésük nagyon sokféle volt. Olyan vállalat is akadt, amely egyáltalán nem volt képes felmérni ezt a hatást. Negyedszer, az arra a kérdésre adott válaszok, hogy a vámok bevezetése esetén hány fotovillamossági projekt esetében áll fenn a megszüntetés kockázata, az egyesült királyságbeli felmérésben a „nem sok” és az „összes projekt” között szóródtak. Egyes gazdasági szereplők nem tudtak becslést adni. Végezetül mindkét felmérésből hiányzott a megkérdezett gazdasági szereplők jövedelmezőségére irányuló kérdés, ami fontos ahhoz, hogy értékelni lehessen az adott esetben a vámból eredő áremelkedés beépítésének lehetőségét.
(385)
Más felek azt állították, hogy a telepítéssel foglalkozók az érintett technológiák és know-how közötti jelentős eltérések miatt nem tudnak könnyen tevékenységet váltani vagy más zöldenergia-létesítmények telepítésére átállni. Ezért ha a vámokat kivetnék, kiszállnának az üzletágból. A végleges nyilvánosságra hozatal után ezt az állítást egy érdekelt fél megismételte, azzal érvelve, hogy a telepítéssel foglalkozók jelentős forrásokat fektettek be a fotovillamosságra való szakosodásba, így például a szakképzésbe, ami azt mutatja, hogy leginkább a fotovillamossági ágazatra összpontosítanak, és hogy nem tudnának könnyen átállni más tevékenységekre.
(386)
Ezt az érvet nem támasztották alá kellőképpen, mivel nem bizonyították, hogy egy telepítéssel foglalkozónak pontosan milyen ismereteket kell megszereznie, valamint hogy mennyire nehéz és költséges ezeknek az ismereteknek a megszerzése. Ettől függetlenül az intézmények elismerik, hogy a telepítéssel foglalkozók a fotovillamos modulok telepítéséhez szükséges speciális know-how-t fejlesztettek ki. Ezeknek az ismereteknek a kifejlesztése azonban viszonylag új keletű, és csupán kiegészíti a telepítéssel foglalkozók villamossági és fűtésszereléssel, vízvezeték-szereléssel stb. kapcsolatos elsődleges szakismereteit. Ezenfelül a szakértelem kialakítása egy tisztességtelen gyakorlatra, nevezetesen a Kínából származó nagy mennyiségű dömpingelt behozatalra adott válasz is volt egyben. Függetlenül a telepítéssel foglalkozók alkalmazottainak szakismereteitől, ezt az érvet a fenti (378) és (382) preambulumbekezdésben az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazat foglalkoztatási helyzetét illetően elvégzett elemzéssel párhuzamosan kell vizsgálni, amely ágazatot rövid távon kedvezőtlen hatás érheti; mindez azonban a fenntartható kereskedelemnek köszönhetően közép- és hosszú távon a telepítéssel foglalkozók foglalkoztatásának növekedéséhez vezetne. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(387)
Több fél vitatta azt az ideiglenes rendelet (247) preambulumbekezdésében említett érvet, miszerint az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők képesek lehetnek a lehetséges áremelkedés részbeni beépítésére. Ezt az érvet sem támasztották alá kellőképpen, ami megakadályozta annak értékelését, hogy ez az állítás mennyiben pontos. Amint az a (374) preambulumbekezdésben szerepel, az értéklánc következő lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplőknek a közvetlenül az érintett termékkel összefüggő jövedelmezőségét körülbelül átlagosan 11 %-ra értékelték, ami a kérdéses gazdasági szereplők számára módot ad arra, hogy legalább részben beépítsék az esetleges áremelkedést. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy - amint az a fenti (335) preambulumbekezdésben is szerepel - az árak általánosságban csökkenő tendenciát mutatnak. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(388)
A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva egyes felek megismételték azt az állítást, miszerint fennáll annak a komoly veszélye, hogy az intézkedések következtében csökkenni fog az Unióban a napenergiát hasznosító termékek iránti kereslet, ami - e felek szerint - az intézkedések ellen szól. Az egyik fél úgy érvelt, hogy a napenergiának jelenleg nagy a keresleti árrugalmassága, és akár már a napenergiát hasznosító termékek árának csekély mértékű emelkedése is a kereslet súlyos szűküléséhez vezetne. Ennek a félnek a becslése szerint egy 30 % körüli dömpingellenes vám további 8 GW-tal csökkentheti a keresletet, míg az 50 %-os vám 10 GW-os csökkenést eredményezne. Hasonló szellemben az AFASE egy piaci elemző által készített tanulmányra hivatkozott, amely 2013-ra 50 %-os vám esetén szintén a kereslet - legfeljebb 2 GW-os - csökkenését vetíti előre, azaz sokkal kisebb nagyságrendű keresletcsökkenést jelez.
(389)
Noha a felek a vizsgálat során a fent említetteken túl további különböző keresletcsökkenési forgatókönyveket is benyújtottak, ezek nem tartalmaztak hasonló eredményeket. Jóllehet nem zárható ki, hogy a vámok a fotovillamos telepítések iránti kereslet csökkenéséhez vezetnek, ez a hatás nehezen számszerűsíthető, tekintettel a fotovillamos létesítmények Unión belüli vonzerejét befolyásoló tényezők sokféleségére (lásd például az ideiglenes rendelet (258) preambulumbekezdését). Ezenfelül még ha rövid távon történne is ilyen keresletszűkülés, a tisztességes kereskedelemből eredő közép- és hosszú távú előnyök várhatóan felülmúlják a rövid távú kedvezőtlen hatást. Végezetül, maga az AFASE is elismerte, hogy a kereslet és a vámok közötti közvetlen összefüggés csak akkor válik értékelhetővé, miután már bevezették a vámokat. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(390)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (243) és (250) preambulumbekezdése megerősítést nyer. Az arra a hat szolgáltatóra vonatkozó megállapítások, akiknek fotovillamossággal kapcsolatos tevékenysége csak tágabb tevékenységi körük töredékét alkotja (lásd a fenti (370) preambulumbekezdést), nem változtatják meg az ideiglenes rendelet (250) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, és ugyanez igaz a (374) preambulumbekezdésben említett hét projektfejlesztő/telepítéssel foglalkozó azon tevékenységeinek megkülönböztetésére is, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül az érintett termékhez.
6. A végfelhasználók/fogyasztók érdeke
(391)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány fél megismételte azt az érvet, miszerint a vámok növelni fogják az érintett termék árát. Következésképpen csökkenni fog a fotovillamos telepítések iránti kereslet, mivel ezek a fogyasztók számára túlságosan drágák lesznek, a többi befektető számára pedig nem bírnak majd kellő vonzerővel.
(392)
Amint az a fenti (335) preambulumbekezdésben már szerepel, még ha az intézkedések elrendelése maga után vonhatja is az árak átmeneti emelkedését, az árak - ezt több nyilvános forrás is megerősíti - általánosan csökkenő tendenciát mutatnak. Jóllehet az intézkedésekből eredő lehetséges áremelkedést és a kereslet emiatti lehetséges szűkülését nehéz pontosan számszerűsíteni, több tényezőre is fel kell hívni a figyelmet. Először is, a vizsgált termék a fotovillamos telepítés teljes költségének legfeljebb 50 %-át adja, ezért a vámot legalább részben be lehet építeni. Másodszor, az uniós ágazat és az uniós piacon már jelenlévő harmadik országbeli gyártók közötti verseny valószínűleg alacsonyan tartja az árakat. Az uniós ágazat ugyanakkor a gyártóüzemek jobb kihasználásából adódó méretgazdaságosságnak és a csökkentett gyártási költségeknek köszönhetően várhatóan jobb pénzügyi eredményeket tud majd elérni. Harmadszor, a fotovillamos telepítések iránti kereslet nemcsak a vizsgált termék árszintjével függ össze, hanem az átvételi árak mértékével is. A 2011-ben és a vizsgálati időszakban elérthez képest jelenleg alacsony keresleti szint mellett várható, hogy az átvételi árak nem fognak olyan gyorsan csökkenni, mint a figyelembe vett időszakban, lehetővé téve a fotovillamosság projektekbe való folyamatos beruházást. Az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(393)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszolva egy fél vitatta a fenti érvelést. Azt állította, hogy a csökkenő ártendencia az intézkedések elrendelése után nem tartható fenn. Az említett fél emlékeztetett arra, hogy az intézkedések rendkívül jelentős költségemelkedést jelentenek, amelyet a költségek csökkenése vagy a harmadik országokból származó behozatal nem tud teljes mértékben ellensúlyozni. Ezen túlmenően megismételte, hogy az uniós ágazat nem lesz képes üzemekre és gépekre irányuló új beruházásokat eszközölni, és hogy az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők beépíthetnek valamennyi áremelkedést, ha a nyereségük 11 %. Végül nincs olyan bizonyíték, amely arra utalna, hogy az átvételi árak kompenzálhatnák az áremelkedést.
(394)
Emlékeztetni kell arra, hogy a fenti állítással ellentétben nem várható, hogy az intézkedésekből eredő áremelkedést teljes mértékben ellentételezni lehet; inkább arra lehet számítani, hogy az intézkedéseket követően az árak átmenetileg emelkedni fognak (lásd az ideiglenes rendelet (247) preambulumbekezdését). Ilyen áremelkedés származhat a kínai dömpingárak és a nem kínai termékek árszintje közötti különbségből. A vizsgálat során összegyűjtött információk alapján azonban kijelenthető, hogy az esetleges áremelkedést - tekintettel az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazat 11 %-os nyereségére - több tényezőbe részben be lehet építeni. Végül, azzal az állítással kapcsolatban, miszerint nincs olyan bizonyíték, amely arra utalna, hogy az átvételi árak kompenzálhatnák az áremelkedést, ésszerűen feltételezhető, hogy idővel az átvételi árakat a projektek árának alakulásával összhangban kiigazítják.
(395)
Egy fél azt állította, hogy Európában a modulok árai 2013 márciusa óta 20 %-kal emelkedtek, és hogy 2013 óta súlyos készlethiány áll fenn. Az érvet nem támasztották alá, és azzal szemben a nyilvános információforrások megerősítik, hogy az árak 2013 második negyedévében viszonylag stabilak voltak. Még ha az információ helytálló volna is, csak azt tükrözné, hogy a behozatal nyilvántartásba vételét követően a lehetséges dömpingellenes vám kockázatát beépítették az árba. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
(396)
Egy másik fél azt állította, hogy a fotovillamossági projektek nem termelnek hozamot a beruházó számára, ha az átvételi árak csökkenése nem jár együtt csökkenő projektköltségekkel, beleértve a modulok árát is, mivel ezek egy-egy adott projekt költségein belül jelentős részt képviselnek. Ezért az említett fél azt állította, hogy a vámok számos fotovillamossági projekt életképességét bizonytalanná tennék, mivel áremelkedéshez vezetnek.
(397)
Amint az a fenti (335) preambulumbekezdésben szerepel, az elemek és modulok áraiban általános lefelé mutató tendencia érvényesül. Továbbá, az átvételi árak piaci szempontú jelentősége csökken, mivel várhatóan több régióban megvalósul a hálózati egyenértékűség. Ennek alapján a Bizottság elutasította azt az érvelést, miszerint a fotovillamos modulok ára kedvezőtlen hatással lehet a fotovillamossági projektekre, és bizonytalanná teheti azok életképességét.
(398)
Egy érdekelt fél egy belső modellel szolgált, azt bizonyítandó, hogy a vámok alkalmazása esetén sok fotovillamossági projekt életképessége veszélybe kerül.
(399)
Ez a modell nem tette lehetővé annak megfelelő számszerűsítését, hogy az elemek és a modulok árának emelkedése esetén milyen mértékben csökkenhet a fotovillamos létesítményekbe való beruházások vonzereje (pl. a beruházás megtérülése). Mindazonáltal az az említett modellben alapul vett feltevés, amely szerint bármilyen vámot teljes mértékben továbbhárítanának a végfelhasználókra vagy a fogyasztókra, az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők haszonkulcsára tekintettel nem valószínű. Ezenkívül a beruházási döntések nemcsak a modulok árán alapulnak, hanem sok más tényezőtől is függnek, többek között attól, hogy az adott országban kedvező-e a fotovillamos telepítések általános kerete, hogy milyen a támogatás mértéke, illetve a villamos energia ára (hálózati egyenértékűség). Ezt az érvelést tehát el kell utasítani.
(400)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (252) és (254) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
7. Egyéb érvek
(401)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően ismét elhangzott az az érvelés, miszerint az uniós ágazat nem képes ellátni az uniós piacot, és csak a Kínai Népköztársaság rendelkezik az uniós piac ellátásához szükséges kapacitással.
(402)
Ezzel az állítással az ideiglenes rendelet (256) preambulumbekezdése foglalkozik. Még ha az uniós gyártási kapacitásra vonatkozó óvatosabb becslést veszünk is alapul (lásd a fenti (183) preambulumbekezdést), az Unió és a harmadik felek közös tartalékkapacitása elegendő lenne ahhoz, hogy rövid távon ellensúlyozza a kínai import lehetséges csökkenését. Középtávon ugyancsak ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat bővíteni fogja gyártási kapacitását, hogy ki tudja elégíteni a keresletet, így méretgazdaságosságot tud elérni, amely pedig további árcsökkentést tenne lehetővé. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(403)
Néhány fél megismételte azt az érvelést, hogy vámok kivetése esetén nehéz lesz elérni a zöld energiára vonatkozó, 2020-ra kitűzött bizottsági célokat. Erre az érvelésre az ideiglenes rendelet (257)-(259) preambulumbekezdése már kitért, ezért további elemek hiányában az ideiglenes rendelet (257)-(259) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
8. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(404)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (260)-(261) preambulumbekezdésében foglalt értékelés megerősítést nyer.
(405)
Így semmilyen kényszerítő ok nem áll fenn, amely az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára vonatkozó végleges intézkedések elrendelése ellen szólna.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(406)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(407)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár dömpingkülönbözetek túllépése nélküli megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(408)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél kétségbe vonta a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításához használt 10 %-os haszonkulcsot, azt állítva, hogy ez a szint a jelenlegi piaci körülmények között túl magas ezen ágazat számára, és hogy a modulok és az elemek tekintetében egyaránt ezt alkalmazták. Meg kell jegyezni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításakor az adózás előtti nyereség megállapításának jogi viszonyítási alapja az, hogy ezt a nyereséget az ágazat rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömping hiányában ésszerűen el tudja-e érni. A Törvényszék ítélkezési gyakorlatával összhangban ez a nyereség a figyelembe vett időszak kezdetén - azaz a dömpingelt behozatal növekedése előtt - realizált nyereség. Az elérendő nyereséget ezért az uniós ágazat által a modulok és elemek tekintetében 2009-ben és 2010-ben - nyereséges teljesítmény esetén - elért súlyozott átlagos nyereség alapján 8 %-ra kiigazították.
(409)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós ágazat azt állította, hogy azon jövedelmezőségi szintként, amelyet az uniós ágazat a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet, a 2010. év jövedelmezőségi értékét, nem pedig a 2009. és a 2010. év átlagos haszonkulcsát kell alkalmazni. E tekintetben azzal érveltek, hogy a jövedelmezőség 2009-ben nem volt elégséges, és a két év során fennálló körülmények egyértelműen eltértek, különös tekintettel a fogyasztás 2010. évi alakulására, amely abban az évben enyhítette a dömping hatásait. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapításakor nem bír jelentőséggel az, hogy az uniós ágazat által elért átlagos haszonkulcs „elégséges” volt-e. Amint az az ideiglenes rendelet (264) preambulumbekezdésében már szerepel, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet a dömpingelt import hiányában ésszerűen elérhető nyereségre kell alapozni. A vizsgáló hatóságok gyakorlatában azt veszik alapul, ezt a szintet a figyelembe vett időszak kezdetén elérték. Mivel ebben az esetben az uniós ágazat a figyelembe vett időszak kezdetén, 2009-ben az elemek értékesítése tekintetében veszteséget könyvelt el, ez a módszertan alkalmatlan volt, és megbízhatóbbnak ítélték meg, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapítását a figyelembe vett időszak első és második évének átlagos haszonkulcsára alapozzák. Ezzel kapcsolatban továbbá lényegtelennek tekintették, hogy a körülmények e két évben eltérőek voltak.
(410)
Egy másik fél megismételte, hogy a modulok és az elemek tekintetében különböző elérendő nyereséget kell megállapítani, mivel a két terméktípus jövedelmezősége a figyelembe vett időszak alatt eltérő tendenciát mutatott. Noha a mutatók terméktípusonként külön-külön szerepelnek, az egyes mutatók esetében megállapított következtetések a vizsgált termék egészére vonatkoznak. Emlékeztetni kell arra is, hogy mivel a modulok és az elemek egyetlen terméknek minősülnek, a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapítása ennek alapján történt.
(411)
Ezenfelül a független importőrök behozatalt követő költségeinek felülvizsgált mintája (amelyet a (21) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt módosítottak) hatással volt a kiszámított kárkülönbözetekre. Végezetül az összes alákínálási különbözetet érintette a CIF-árak korrekciója, a lemezek kizárása és az új elérendő nyereség.
(412)
Egy fél úgy érvelt, hogy a mintába felvett uniós gyártók eladásai a felső kategóriára, azaz a lakossági/kiskereskedelmi ágazatra összpontosultak, amely magasabb betáplálási tarifákat vonzott, és úgy vélte, hogy az uniós ágazat értékesítési árát ezért ennek megfelelően ki kell igazítani. Meg kell jegyezni, hogy ez az állítás nem lehet döntő a kárkülönbözet kiszámítása szempontjából, mivel a vizsgálatból az derült ki, hogy az uniós gyártók nem voltak nyereségesek.
(413)
A kár megszüntetéséhez szükséges szinttel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (263)-(266) preambulumbekezdésében leírt módszertan megerősítést nyer.
2. Végleges intézkedések
(414)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(415)
Megjegyzendő, hogy a dömpingellenes vizsgálattal párhuzamosan egy szubvencióellenes vizsgálatra is sor került. Tekintettel az alacsonyabb vám elvének alkalmazására és arra, hogy a végleges szubvenciókülönbözetek alacsonyabbak a kár megszüntetéséhez szükséges szintnél, indokolt a megállapított végleges szubvenciókülönbözetek mértékével megegyező végleges kiegyenlítő vám bevezetése, majd végleges dömpingellenes vám kivetése, legfeljebb a vonatkozó kár megszüntetéséhez szükséges szint mértékében. A fentiek alapján e vámok mértékének kiszabása a következőképpen alakul:
Vállalat
Szubvenciókülönbözet
Dömping-különbözet
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Kiegyenlítő vám
Dömping-ellenes vám
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
csekély összegű (de minimis)
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
A dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok (a párhuzamos 1239/2013/EU (18) szubvencióellenes végrehajtási rendeletben a maradványvám hatálya alá tartozó vállalatok kivételével) (I. melléklet)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
A dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok, amelyek a párhuzamos 1239/2013/EU szubvencióellenes végrehajtási rendeletben a maradványvám hatálya alá tartoznak (II. melléklet)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Minden más vállalat
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Az egyes vállalatokra az ebben a rendeletben megadott egyedi dömpingellenes vámtételt a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és az említett vállalatok mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(417)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány úgy érvelt, hogy az I. mellékletben és a II. mellékletben felsorolt vállalatokra vonatkozó súlyozott átlagos vámtétel sérti a WTO dömpingellenes megállapodását, mivel az állítólag az elemek és modulok mintába felvett exportáló gyártói tekintetében külön kiszámított vámok súlyozott átlagán alapul. Ez az értékelés azonban nem állja meg a helyét. A mintába felvett exportáló gyártók tekintetében az érintett termék összes kivitelére vonatkozóan egységes vámtétel kiszámítására került sor - és az exportáló gyártók többsége csakugyan exportált elemeket és modulokat. Az az értékelés tehát, hogy a vámokat külön számították ki az elemek és a modulok exportáló gyártói tekintetében, nem helytálló, és ezt az érvet ezért nem lehet elfogadni.
(418)
Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételben részesülő valamely vállalat kiviteli volumene az érintett intézkedések elrendelése után jelentősen nőne, ezt a volumennövekedés önmagában a kereskedelmi szerkezet intézkedések elrendelése miatti, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megváltozásának lehetne tekinteni. Ilyen körülmények között, a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat keretében megvizsgálhatják többek között az egyedi vámtételek megszüntetésének és egy országos vám ezt követő kivetésének szükségességét.
(419)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok felsorolásának aktualizálásával.
(420)
Az új exportőrök és a mintába fel nem vett, e rendelet I. és II. mellékletében említett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot alkalmazzák az esetleges új importőrökre, amelyek máskülönben az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerint felülvizsgálatra lennének jogosultak.
(421)
Az intézkedéseket annak érdekében vezetik be, hogy lehetővé tegyék az uniós gazdasági ágazat számára a káros dömping hatásait követően a helyreállást. Amennyiben kezdetben nem lennének arányban az uniós gyártók lehetséges hasznai és más uniós gazdasági szereplők költségei, ezt a kiegyensúlyozatlanságot az uniós termelés növelésével és/vagy újrakezdésével lehetne ellensúlyozni.
(422)
A megnövelt uniós gyártásra vonatkozó előrevetített forgatókönyv azonban e volatilis piacon nem feltétlenül van összhangban a piac alakulásával. Az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében említettek szerint a modulok uniós fogyasztása 2009 és 2011 között 264 %-kal nőtt, majd a 2011 és a vizsgálati időszak közötti hathónapos időszakban 43 %-kal csökkent. A volatilitás még szembetűnőbb, ha a 2006 és 2011 közötti időszakot tekintjük, amelynek során a modulok uniós fogyasztása kevesebb mint 1 GW-ról csaknem 20 GW-ra nőtt, ami mindössze öt év alatt mintegy 2 000 %-os növekedést jelent. Ez a volatilitás várhatóan továbbra is jellemző lesz, és az üzleti szövetségek által közzétett előrejelzésekben még a 2014-2015-ös középtávú időszak tekintetében is 100 %-os vagy a feletti eltérések vannak a különböző forgatókönyvek között.
(423)
Ezek miatt az okok miatt - e kivételes körülményekre tekintettel - indokoltnak tekinthető, hogy az intézkedések időtartama mindössze két évre korlátozódjon.
(424)
Ennek az időnek elegendőnek kell lennie arra, hogy az Unióban a gyártók növeljék és/vagy újra megkezdjék a termelést, ugyanakkor nem veszélyezteti jelentősen más uniós gazdasági szereplők helyzetét. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kétéves időszak a legmegfelelőbb annak elemzésére, hogy az intézkedések bevezetése valóban elősegítette-e az európai termelés növekedését, és ezáltal ellensúlyozta-e a más uniós gazdasági szereplőire gyakorolt negatív hatásokat.
(425)
A végleges nyilvántartásba vétel után egy uniós gyártó felvetette azt az érvet, hogy a kétéves korlátozott időtartam túl rövid az elszenvedett kárt követő felépüléshez. Ezenfelül azzal is érvelt, hogy a kétéves időtartam nem teszi lehetővé az uniós gyártók számára, hogy az aktuális és a következő üzleti évre üzleti terveket nyújtsanak be. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az intézkedések időtartama 2015 decemberéig tart, aminek elégnek kell lennie ahhoz, hogy az uniós gyártók 2015-ig üzleti terveket nyújtsanak be.
(426)
Továbbá, az uniós gyártó nem vonta kétségbe a kétéves időtartam-korlátozást indokoló okokat, többek között a piac volatilitását. Sőt, a gyártó kifejezetten nagyra értékelte, hogy amennyiben az intézkedéseket a megváltozott piaci helyzet miatt meg kell változtatni, felülvizsgálatra kerül sor. Mivel a piaci körülmények két éven belül történő megváltozásának valószínűsége ezen a volatilis piacon valóban nagy, indokoltnak tekinthető, hogy az intézkedések időtartama a bevezetéstől számított két évre korlátozódjon.
(427)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos úgy érvelt, hogy két év nem elegendő a gyártásba való beruházásra, és a fenti (424) preambulumbekezdésre hivatkozott. Az uniós ágazat jelentős tartalékkapacitása miatt azonban a gyártás növelése a meglévő gyártókapacitások jobb kihasználásával is megvalósítható, amely minden bizonnyal jelentős további beruházások nélkül is megoldható.
(428)
A panaszos úgy érvelt továbbá, hogy a végleges dömpingellenes vámok két évre történő kivetése nem elégséges ahhoz, hogy az uniós ágazat kiheverje a múltbeli dömping káros hatásait. A dömpingellenes vámok kivetésekor azonban nem lehet kizárólag az uniós ágazat érdekeit nézni, hanem meg kell találni az egyensúlyt az uniós gyártókat érő lehetséges előnyök és az Unió más gazdasági szereplőinél jelentkező költségek között. Ennek alapján az intézkedések két évre történő korlátozására vonatkozó döntést a Bizottság fenntartja.
(429)
Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámoknak a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos elemek behozatalára történő kivetésére és az ideiglenes vámok útján biztosított összegek végleges beszedésére vonatkozó javaslat megszületett (végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket.
(430)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. Visszamenőleges hatály
(431)
Ami a dömpingellenes intézkedések lehetséges visszamenőleges hatályú alkalmazását illeti, az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumokat kell értékelni. A 10. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerint többek között a következő fő kritériumnak kell teljesülnie: „a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható”.
(432)
A modulok és elemek havi átlagos behozatalának (19) a regisztrált időszak (2013. március - 2013. június) alatti havi átlagos behozatallal való összehasonlítása az importvolumen vizsgálati időszak utáni erős visszaesését mutatja. Amint az az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében is szerepel, a kínai modulok és elemek havi átlagos behozatali mennyisége a vizsgálati időszak alatt 1 250 MW-ot tett ki (20). Összehasonlításképpen, a regisztrált időszak alatt a kínai modulok és elemek havi átlagos importvolumene csak körülbelül feleennyi volt.
(433)
Ennek alternatívájaképpen, tekintettel a piac volatilis jellegére, a behozatal további jelentős növekedését abszolút értékek helyett relatív viszonylatban is lehetne értékelni. Annak felmérése céljából, hogy fennáll-e az import további, viszonylagosan jelentős növekedése, az importvolument az uniós piac fogyasztásával kell összehasonlítani, vagyis a fogyasztásnak lényegesen nagyobb mértékben kellene csökkennie, mint a kínai behozatalnak. Mivel a kínai modulok és elemek importvolumene a regisztrált időszak alatt csak feleannyi volt, mint a vizsgálati időszak alatt, a fogyasztás e csökkenésének lényegesen nagyobbnak kell lennie 50 %-nál. Jóllehet a regisztrált időszak alatti fogyasztásra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre pontos adatok, semmi sem utal arra, hogy a fogyasztás 50 %-nál nagyobb mértékben csökkent volna.
(434)
A fent ismertetett okokból az import további jelentős növekedésére vonatkozó kritérium ezért nem teljesül. Ebből következően megállapítást nyer, hogy a végleges dömpingellenes vám az ideiglenes intézkedések alkalmazásának időpontja előttre visszamenőleges hatállyal nem vethető ki.
H. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA
(435)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az együttműködő exportáló gyártók egy csoportja, beleértve a kínai és az európai uniós kapcsolt vállalkozásaikat is, a CCCME-vel együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban az árra vonatkozó együttes kötelezettségvállalást ajánlott fel. A kötelezettségvállalás felajánlását a kínai hatóságok is támogatták.
(436)
A Bizottság megvizsgálta a felajánlást, és a 2013/423/EU határozattal elfogadta a kötelezettségvállalásra vonatkozó ajánlatot. Amint azt e határozat (3), (4) és (7) preambulumbekezdése már jelzi, annak értékelése érdekében, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszünteti-e a dömping káros hatását, a Bizottság elemezte a piaci feltételek minden tartós jellegű változását, többek között a jelenlegi exportárakat és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet, amelyet alacsonyabbnak talált a dömping szintjénél.
(437)
A 2013/423/EU határozatot követően az exportáló gyártók a CCCME-vel közösen a kötelezettségvállalásra vonatkozó eredeti felajánlás módosításáról szóló értesítést küldtek a Bizottságnak. A kötelezettségvállalás módosítását azért kérték, hogy figyelembe vegyék a lemezeknek a (31) és (72) preambulumbekezdésben leírt, termékkörből való kizárását. Ezenfelül számos exportőr kérte az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében megszabott határidőn belül, hogy vonják be a kötelezettségvállalásba.
(438)
A Bizottság a 2013/707/EU végrehajtási határozattal megerősítette az említett határozat mellékletében felsorolt exportőrök által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását a végleges vámok tekintetében.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott, jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 (TARIC-kódok: 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 és 8541409039) KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek behozatalára, kivéve, ha azok a GATT V. cikke értelmében árutovábbítás alatt álló áruk.
A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos vékonyréteg termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan elektronikus termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elem(ek) által termelt villamos energiát felhasználják,
-
legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű modulok vagy panelek, amelyeket kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szántak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
A dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok (a párhuzamos 1239/2013/EU szubvencióellenes végrehajtási rendeletben a maradványvám hatálya alá tartozó vállalatok kivételével) (I. melléklet)
41,3 %
A dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok, amelyek a párhuzamos 1239/2013/EU szubvencióellenes végrehajtási rendeletben a maradványvám hatálya alá tartoznak (II. melléklet)
36,2 %
Minden más vállalat
53,4 %
B999
(3) Eltérő rendelkezések hiányában a vámra vonatkozó hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) Abban az esetben, ha a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója hitelt érdemlően bizonyítja a Bizottságnak, hogy:
-
2011. július 1. és 2012. június 30. között (a vizsgálati időszakban) nem exportálta az Unióba az (1) bekezdésben leírt terméket,
-
nem áll kapcsolatban egyetlen olyan kínai népköztársaságbeli exportőrrel vagy gyártóval sem, akire kiterjed az e rendelettel kivetett dömpingellenes vámok hatálya,
-
a vámintézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta az Unióba az érintett terméket, vagy szerződés formájában visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket nagy mennyiségben exportálja az Unióba,
a Tanács módosíthatja a (2) bekezdést azáltal, hogy az új exportáló gyártót felveszi azon együttműködő vállalatok közé, amelyek nem szerepeltek a mintában és amelyekre így a 41,3 %-os, súlyozott átlagnak megfelelő vámtételt vetettek ki.
2. cikk
(1) Az 513/2013/EU rendelet alapján a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) lemezekre és a legfeljebb 50 V DC kimeneti feszültségű és legfeljebb 50 W kimeneti teljesítményű, kizárólag azonos feszültség- és teljesítményértékekkel rendelkező rendszerekben elemtöltőként való közvetlen felhasználásra szánt modulokra vagy panelekre kivetett ideiglenes vámok útján biztosított összegeket felszabadítják.
(2) A jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 (TARIC-kódok: 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 és 8541409039) KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos moduloknak vagy paneleknek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemeknek a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott behozatalára (kivéve, ha azok a GATT V. cikke értelmében árutovábbítás alatt álló árunak minősülnek) az 513/2013/EU rendelet szerint kivetett ideiglenes vámok útján biztosított összegeket véglegesen beszedik. A dömpingellenes vámok végleges mértékén felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
(1) A jelenleg az ex 8541 40 90 (TARIC-kód: 8541409021, 8541409029, 8541409031 és 8541409039) KN-kód alá tartozó, és a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalásokat felajánló és a 2013/707/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt vállalatok által számlázott, szabad forgalomba bocsátásra bejelentett termékek behozatala mentesül az 1. cikkben megállapított dömpingellenes vám alól, amennyiben
a)
a fenti termékeket a 2013/707/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt vállalat közvetlenül vagy az ugyancsak a 2013/707/EU végrehajtási határozat mellékletében felsorolt kapcsolt vállalatán keresztül gyártotta, szállította és számlázta az importőrként eljáró és az áruk uniós szabad forgalomba bocsátását kezdeményező, unióbeli kapcsolt vállalatai vagy az importőrként eljáró és az áruk uniós szabad forgalomba bocsátását kezdeményező, első független vevő számára;
b)
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, amely tartalmazza legalább az ezen rendelet III. mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot;
c)
a behozatalt az ezen rendelet IV. mellékletében meghatározott kiviteli kötelezettségvállalási igazolás kíséri; és
d)
az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.
(2) Vámtartozás keletkezik a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:
a)
ha megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy
b)
ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.
4. cikk
Azok a vállalatok, amelyektől a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el, és amelyeket a 2013/707/EU határozat melléklete felsorol, bizonyos ott meghatározott feltételek esetén a dömpingellenes vám alól nem mentesülő ügyletek esetében is számlát bocsátanak ki. Ennek a számlának olyan kereskedelmi számlának kell lennie, amely legalább ez ezen rendelet V. mellékletében meghatározott elemeket tartalmazza.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2015. december 7-ig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 2-án.