РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
A TANÁCS 875/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. szeptember 2.)
a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 és ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 3,1 % és 12,9 % között ingadozó értékvám volt.
(2)
A 954/2008/EK rendelet (3) módosította a 682/2007/EK rendeletet, az egyik, illetve az „összes többi” vállalatra kivetett vámtétel tekintetében. A módosított vámtételek ily módon 3,1 % és 14,3 % között alakulnak. Két thaiföldi exportáló gyártó importja - amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság a 2007/424/EK bizottsági határozattal (4) elfogadta - mentesült a vám alól.
(3)
A Tanács a 847/2009/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy a rögzített minimális behozatali árra vonatkozó kötelezettségvállalások a továbbiakban nem jelentenek megfelelő megoldást a dömping káros hatásának ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság az elfogadott kötelezettségvállalásokat visszavonta, és további 10 thaiföldi exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát elutasította.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. március 19-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az elkészített vagy tartósított csemegekukorica teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. június 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. Az eljárásban érintett felek
(8)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket és az egyéb ismert uniós gyártókat, a thaiföldi exportáló gyártókat, a független importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(9)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(10)
Tekintettel a vizsgálatban érintett thaiföldi exportáló gyártók és független uniós importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A thaiföldi exportáló gyártók mintájának kiválasztását illetően a Bizottság 17 exportáló gyártótól kapott teljes körű információkat, melyek közül a vizsgálati időszakban 9 exportált az Unióba. A Bizottság úgy döntött, hogy 3 exportáló gyártóból álló mintát választ ki, amelyek összesített exportja az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló teljes exportmennyiségének a 90 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban.
(12)
Mivel független importőr részéről csak egy válasz érkezett, a Bizottság a független importőrök esetében nem alkalmazott mintavételt.
(13)
Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, termelési volumenén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult. A javasolt mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; a minta az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. Továbbá a javasolt minta a vállalatok földrajzi elhelyezkedését tekintve reprezentatív, mivel három különböző tagállamra terjed ki. Az uniós gyártókkal a Bizottság a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételének napján konzultált. Mivel nem jelentkeztek további gyártók, és a mintával kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, a Bizottság elfogadta a javasolt mintát.
(14)
Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság az uniós gyártók mintájába kizárólag kérelmezőket vett fel, és hogy törekednie kellett volna arra, hogy a kérelmezők csoportján kívül álló gyártókat is felvegyenek a mintába.
(15)
A Bizottság azonban minden ismert uniós gyártót - legyen az kérelemező vagy sem - felkért arra, hogy működjön együtt. Tíz uniós gyártó - köztük kérelmező is - nyújtott be mintavételi információkat. Amint azt a (13) preambulumbekezdés kifejti, a kiválasztott minta megfelel a gyártás azon legnagyobb reprezentatív mennyiségének, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; és az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. A Bizottság úgy véli, hogy a kiválasztott minta a földrajzi elhelyezkedés szempontjából reprezentatív, függetlenül attól, hogy a gyártók a kérelmezőkhöz tartoznak-e vagy sem. Ezért a Bizottság ezt a kérelmet elutasította.
(16)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. E célból a Bizottság kérdőíveket küldött a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak, valamint a független importőrnek. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franciaország,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franciaország,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Magyarország,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Olaszország;
b)
Thaiföldi exportáló gyártók:
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.
(17)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(18)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá tartozó, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá tartozó, Thaiföldről származó morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav helyett más anyaggal elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével.
(19)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a tartósításban mutatkozó különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanolyan alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használatosak.
(20)
Két érdekelt fél állítása szerint a csemegekukoricára vonatkozó KN-kódok nem kizárólag az érintett terméket képviselik, hanem jelentős mennyiségű konzerv bébikukoricát is tartalmaznak, amelyet nem az Unióban termelnek, és amely nem minősül hasonló terméknek. Az érdekelt felek azt javasolták, hogy Bizottság vegye fel adatai közé a bébikukoricára vonatkozó adatokat.
(21)
A vizsgálat azonban kizárólag az intézkedések tárgyát képező termékre összpontosított, amely kizárja a bébikukoricát, és az elemzés alapjául a megfelelő TARIC-kódok szolgáltak. Ezért a kérelmet el kell utasítani, mivel a tények tekintetében téves.
2. Hasonló termék
(22)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített csemegekukoricáról és a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukoricáról megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica alapvető felhasználási területei. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(24)
A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségének megállapítása céljából a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyek az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók teljes exportjának körülbelül 90 %-át képviselik.
(25)
Mivel a mintába felvett három exportáló gyártó exportmennyisége a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről az Unióba irányuló összes export körülbelül 25 %-ának felelt meg, más forrásból származó információkat, mint például a felülvizsgálat iránti kérelmet, a (thaiföldi vámhatóságtól származó) rendelkezésre álló kereskedelmi exportstatisztikákat és (az Eurostattól származó) importstatisztikákat is fel kellett használni annak érdekében, hogy megállapítsák a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét.
(26)
A dömpingkülönbözet meghatározásához nem vették figyelembe azokat a thaiföldi kereskedők részére történő értékesítéseket, amelyek esetében nem volt ismert az áruk exportjának célterülete.
(27)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egyes exportáló gyártók külső szállítóktól szerzik be az általuk értékesített érintett termék egy részét. A vizsgálat során a vonatkozó dömpingkülönbözetek meghatározásához nem vették figyelembe az érintett termék azon értékesítéseit, amelyeket nem maguk az exportáló gyártók állítottak elő.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(28)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a rendes érték megállapításához először mindhárom exportáló gyártó esetében meghatározták, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméknek e gyártók általi teljes belföldi értékesítése összehasonlítva e gyártóknak az Unióba irányuló teljes exportértékesítésével reprezentatív volt-e, azaz hogy a belföldi fogyasztásra szánt hasonló termék értékesítési mennyisége elérte, illetve meghaladta-e az érintett termék e gyártók általi, az Unióba történő exportjának 5 %-át.
(29)
A hasonló termék belföldi értékesítései a mintába felvett három vállalat közül egy esetben reprezentatívnak bizonyultak.
(30)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék e vállalat által értékesített és belföldi fogyasztásra szánt típusai megegyeztek-e vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak-e az Unióba irányuló kivitelre szánt termék típusaival. Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hasonló termék belföldi fogyasztásra szánt értékesítései eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. A belföldi fogyasztásra szánt értékesítések abban az esetben bizonyultak kellőképpen reprezentatívnak, ha elérték vagy meghaladták az összehasonlítható terméktípus teljes Unióba exportált értékesítési mennyiségének az 5 %-át.
(31)
Megállapítást nyert, hogy az említett vállalat esetében a hasonló terméknek csak egyetlen típusa volt közvetlenül összehasonlítható az Unióba exportált termék típusával. Emellett ezt a bizonyos terméktípust a belföldi piacon is kellően reprezentatív mennyiségben értékesítették.
(32)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a (31) preambulumbekezdésben említett vállalat a terméktípust az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomban értékesítette-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az érintett terméktípusra vonatkozóan a független fogyasztóknak történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.
(33)
A Bizottság megállapította, hogy a belföldi fogyasztásra szánt értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása céljából e bizonyos terméktípusra vonatkozó valamennyi tranzakciót felhasználták.
(34)
Az érintett terméktípus esetében, amennyiben a belföldi értékesítések reprezentatívak voltak és rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes érték megállapítása a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(35)
A fennmaradó két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi piacon történő értékesítése nem bizonyult reprezentatívnak (egyikük egyáltalán nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra) és a harmadik exportáló gyártó esetében - amelynek teljes értékesítése reprezentatívnak bizonyult, azonban a hasonló termék számos típusának belföldi piacon értékesített mennyiségei az ő esetében nem voltak reprezentatívak - az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendes értéket számtanilag kellett képezni.
(36)
A rendes értéket úgy képezték, hogy az Unióba exportált egyes terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az ésszerű összegnyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget.
(37)
Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése alapján azon két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi fogyasztásra szánt értékesítéseinek mennyisége nem érte el, illetve meghaladta az Unióba irányuló értékesítési mennyiségeik 5 %-át, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a haszonkulcsot a vállalat belföldi piacon, rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítései alapján állapították meg.
(38)
A harmadik exportáló gyártó esetében, amely nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a haszonkulcsot e harmadik exportáló gyártó vonatkozásában a (37) preambulumbekezdésben említett másik két exportáló gyártó súlyozott átlaggal számított értékesítési, általános és adminisztratív költségei, valamint haszonkulcsa alapján állapították meg.
(39)
Két érdekelt fél vitatta az alkalmazott - a (37) preambulumbekezdésben ismertetett - módszertant, miszerint a rendes érték megállapításához figyelembe vették a nyereséget, amely az Unióba irányuló értékesítési mennyiségek 5 %-át nem meghaladó belföldi értékesítési tranzakciókon alapul. E módszertan szerint amennyiben a belföldi értékesítési tranzakciók nem tekinthetők reprezentatívnak, az azokra visszavezethető nyereséget sem kell figyelembe venni.
(40)
Az eredeti vizsgálat során azonban ugyanezt a módszertant alkalmazták, és a körülmények megváltozása hiányában emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen eljárás alkalmazásában e módszertan még mindig érvényes.
2.2. Az exportár megállapítása
(41)
A mintába felvett exportáló gyártók valamennyi értékesítése közvetlenül a független uniós fogyasztók számára történt. Az értékesítési árat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésével összhangban az uniós független fogyasztók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(42)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket.
(43)
Amennyiben alkalmazható és megfelelően indokolt volt, figyelembe vették a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási és rakodási költségekben, a jutalékok költségeiben és a banki költségekben mutatkozó különbségeket.
(44)
Továbbá az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontjával összhangban és az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszertannak megfelelően kiigazították azon exportáló gyártók kereskedelmi szintjének különbségeit, amelyek értékesítései a belföldi piacon saját márkanév alatt, azonban az Unióba irányuló értékesítései a kiskereskedő márkaneve alatt történtek. A kiigazítás szintjét, amelyet a (33) preambulumbekezdésben említett rendes érték megállapítása során a haszonkulcsból származtatva számítottak ki, az uniós gazdasági ágazat saját márkanevű termékei, illetve egyéb termékei révén szerzett haszonkulcsa közötti viszony alapján becsülték meg. A haszonkulcsot ezért 20 % és 50 % közötti mértékben csökkentették.
(45)
Két érdekelt fél úgy vélte, hogy Thaiföld belföldi hazai piacát és az uniós piacot nem lehet összehasonlítani, mivel méreteikben eltérnek, ezenkívül a thaiföldi termelők a belföldi piacon saját márkanevükön értékesítenek.
(46)
Emlékeztetni kell arra, hogy a (22) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a Thaiföld belföldi piacán értékesített csemegekukorica, valamint az uniós piacra irányuló exportra értékesített csemegekukorica az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
(47)
Másodszor, a kereskedelem szintjében jelentkező különbségek miatt a haszonkulcs kiigazítására került sor: a saját márkanéven történő belföldi értékesítésekből származó haszonkulcsot 20 és 50 % közötti mértékben csökkentették. Ez szintén az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertan alkalmazásából adódik.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(48)
A fentiek alapján a vámkezelés előtti nettó uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 8 % és 44 % között állapították meg.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(49)
A csemegekukorica előállítása a frissen betakarított kukoricához való hozzáféréstől függ, amelyet közvetlenül a betakarítás után a konzervüzembe szállítanak. A frissen betakarított kukoricát a betakarítás után 24 órán belül konzerválni kell, így az érintett termék előállítási kapacitása közvetlenül kapcsolódik a frissen betakarított kukorica beszerezhetőségéhez.
(50)
Thaiföldön a betakarítási időszak évente mintegy 9-10 hónapig tart, amely évente 2 betakarítást jelent. A rendelkezésre álló műszaki gyártási kapacitás értékelésekor az elemzésben figyelembe kell venni az idényhez kötött nyersanyagfüggőséget.
(51)
A mintába felvett három exportáló gyártó összesített műszaki kapacitása 130 000 tonnától 150 000 tonnáig terjedt. A rendelkezésre álló műszaki kapacitás kihasználásának tényleges aránya 50 %-tól 80 %-ig terjedt.
(52)
Több érdekelt fél ugyan elismerte a nyersanyagok hozzáférhetősége miatt csökkentett műszaki kapacitás vonatkozásában alkalmazott módszertant, azonban azzal érvelt, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitást eltúlozták.
(53)
Amint azt az (50) preambulumbekezdésben már hangsúlyoztuk, a műszaki kapacitást nem lehet teljes mértékben kihasználni, mivel a frissen betakarított csemegekukorica elérhetősége idényfüggő. A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a mintába felvett egyes gyártók kapacitáskihasználási adatai elérték, valamint meghaladták a 80 %-ot, míg más, a mintába felvett gyártók kapacitáskihasználása sokkal alacsonyabb volt. Mivel valamennyi gyártó hasonló nyersanyag-hozzáféréssel rendelkezik, az említett alacsonyabb mértékű kapacitáskihasználás nem magyarázható csupán a frissen betakarított csemegekukorica idényfüggő elérhetőségének hiányával.
(54)
A thaiföldi élelmiszer-feldolgozók szövetsége által rendelkezésre bocsátott információk szerint a figyelembe vett időszak során a világ többi részébe irányuló, teljes thaiföldi exportmennyiség mintegy 20 %-kal folyamatosan nőtt, a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 150 000-200 000 tonnát. Ez azt mutatja, hogy amennyiben az exportáló gyártóknak többletmennyiségre van szüksége, a rendelkezésre álló csemegekukorica mennyisége folyamatosan megnövekedhet, és ténylegesen növekszik is. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy Thaiföldön a teljes kukoricatermelés a figyelembe vett időszak alatt 4,1 millió tonnától 4,5 millió tonnáig terjedt. El kell ugyan ismerni azt, hogy a kukorica-termelésről nem lehet 1:1 arányban átállni a csemegekukorica-termelésre, a termelési mennyiségek közötti különbség tényleges mértéke alapján egyértelmű, hogy az édeskukorica-termelésről a csemegekukorica-termelésre való átállás már egy kis mértéke is jelentős hatással lehet a teljes thaiföldi csemegekukorica-termelésre.
(55)
Ezen az alapon megállapítást nyert, hogy a mintába felvett három gyártó évente további mintegy 40 000-60 000 tonna mennyiséget (a továbbiakban: tényleges szabad kapacitás) termelhetne, amely az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának mintegy kétszeresét, illetve háromszorosát teszi ki.
(56)
A mintába felvett gyártók tényleges szabad kapacitása önmagában ezért jelentősnek tekinthető. Emellett Thaiföldön az érintett termék egyéb 15 ismert gyártója tevékeny, akik hasonlóképpen jelentős csemegekukorica-termeléshez férnek hozzá az országban.
(57)
Egyéb forrásokból gyűjtött információk, azaz az alábbiak:
-
az exportáló gyártók interneten elérhető prezentációiból gyűjtött információk,
-
a mintavétel során gyűjtött információk, valamint
-
az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdése alapján felállított adatbázisban összegyűjtött információk
alapján megállapítható, hogy a főbb exportáló gyártók közül legalább kettő - amelyek közül az egyik együttműködött a felülvizsgálati eljárásban, azonban nem került be a mintába (és így nem szolgáltatott részletes információkat e tekintetben) - összesített kapacitása 50 000 és 100 000 tonna közötti mennyiségnek felel meg.
(58)
Végül semmi nem utal arra, hogy a thaiföldi belső piaci, illetve a harmadik országbeli piaci fogyasztás szintje növekedne, és így - a thaiföldi gyártók többletkapacitásának kihasználása esetén - fel tudná venni a megnövekedett gyártást. Különösen Thaiföld belföldi piaca igen kicsi, és átlagosan a mintában szereplő összes thaiföldi gyártó értékesítéseinek csupán 1-2 %-át tette ki. Ez megerősíti azt, hogy a csemegekukorica bármely esetleges többlettermelését Thaiföldön kívülre exportálják majd.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(59)
Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék belföldi piaci árai közötti összehasonlítás a következő két tényre derített fényt: a belföldi piacon az árak viszonylag magasak (a saját márkájú értékesítés miatt), az értékesítési mennyiségek pedig az exportértékesítéshez képest viszonylag alacsonyak. Ennek alapján az intézkedések hatályvesztése nem járna azzal a nyilvánvaló kockázattal, hogy a kereskedelem a belföldi piaci értékesítések irányából az Unióba történő értékesítések irányába helyeződjön át.
(60)
Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék harmadik országokban felszámított árai közötti összehasonlítás során kiderül, hogy a mintába kiválasztott 3 exportáló gyártó tekintetében az Unióban felszámított árak - átlagosan - 14 %-kal magasabbak.
(61)
Ezt a megállapítást a thaiföldi vámhatóság külkereskedelmi statisztikái is megerősítik. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott módszertant követve, a megadott logisztikai tömeg (konzerv + kukorica + folyadék) nettó konzervtömegre (kukorica + folyadék) történő átváltása után az Unióban felszámított, kilogrammonkénti árak - átlagosan - 5 %-kal magasabbak a harmadik országokban felszámított áraknál.
(62)
Miközben számos fél kétségeit fejezte ki aziránt, hogy az 5, illetve 14 %-os árkülönbség elég jelentős ahhoz, hogy a kereskedelem Unióba irányuló áthelyeződéséhez vezessen, a vizsgálat rámutatott, hogy ez a csemegekukorica piacán tényleg valószínű. Ezen eljárás során az egyik thaiföldi vállalatra (Karn Corn) korábban 8-10 %-kal alacsonyabb vámtétel volt érvényben, mint a legtöbb más thaiföldi exportőrre. Ez a 8-10 %-os előny azonban elegendő volt ahhoz, hogy az Unióba irányuló thaiföldi exportban való részesedését az eredeti vizsgálat során irányadó vizsgálati időszak és a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka között hétszeresére növelje.
(63)
Ezenkívül annak ellenére, hogy 3,1 %-os dömpingellenes vám van hatályban, a Karn Corn a dömpingellenes vámok kivetése óta több mint a kétszeresére növelte az Unióba irányuló exportmennyiségét. Ez még az alacsony árkülönbség ellenére is az uniós piac vonzerejét mutatja más piacokhoz képest.
(64)
Következésképpen az uniós saját márkájú értékesítések miatt annak a kockázata ugyan meglehetősen korlátozott, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a belföldi piacról az Unió piacára, ez utóbbin felszámított magasabb árak miatt azonban annak a kockázata viszont jelentős, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a harmadik országoknak történő értékesítésről az Unió piacára történő értékesítésre.
(65)
Számos érdekelt fél érvelt azzal, hogy az uniós piacon az árak - más országok, mint például Japán áraival összehasonlítva - viszonylag kevésbé vonzóak. Így az a kockázat túlzottnak bizonyul, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem iránya áthelyeződik az Unióba.
(66)
Emlékeztetni kell arra, hogy a harmadik országokba irányuló értékesítéseket csoportosan vették figyelembe, és a (63) preambulumbekezdésben levont következtetések valamennyi harmadik országra érvényes átlagárakon alapulnak. Teljes mértékben elismerték, hogy a harmadik országok e csoportján belül vannak olyan országok, amelyekben az exportárak magasabbak, egyéb harmadik országok exportárai pedig alacsonyabbak. Nyilvánvaló, hogy minél alacsonyabb az exportár, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén annál nagyobb a kereskedelem áthelyeződésének a kockázata.
(67)
Ezenkívül az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy harmadik országok importőreivel fennálló szerződéses kapcsolatok miatt nem lesz könnyű váltani a különböző országok fogyasztói között.
(68)
Léteznek ugyan szerződéses kapcsolatok a thaiföldi exportáló gyártók és különböző harmadik országok importőrei között, melyeket rövid távon tiszteletben is tartanak, azonban nincs arra utaló bizonyíték, hogy ezeket a szerződéses kötelezettségeket ne lehetne fokozatosan megszüntetni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a magasabb árakkal rendelkező piacokon, mint az uniós piacon történő értékesítést.
(69)
Végül, az érdekelt felek azt állították, hogy a bizonyos olyan harmadik országokba, mint például Dél-Koreába irányuló exportok nem hasonlíthatók össze, mivel a termékösszetétel (pl. a konzervdobozok mérete) és az értékesítési feltételek (pl. a szállítási feltételek) eltérőek lehetnek.
(70)
Emlékeztetni kell arra, hogy az (58)-(60) preambulumbekezdésben szereplő összehasonlítás eredményei valamennyi harmadik ország exportárai közötti különbségeket mutatják. A korlátozott számú piacra irányuló thaiföldi exportokkal kapcsolatos kérdések ezért eleve korlátozott hatást gyakorolnak az átfogó összehasonlításra. Tekintve továbbá, hogy a thaiföldi exportadatokat FOB-paritáson veszik nyilvántartásba, a szállítási feltételek vagy a szállítási költségek közötti esetleges különbségek hatása csak a thaiföldi belföldi szállítási költségekre vonatkozik, és ennélfogva elhanyagolható.
(71)
Olyan bizonyítékok hiányában, melyek arra utalnának, hogy azon exportok átlagára, amelyek valamennyi harmadik országba irányulnak, nem hasonlítható össze az Unióba irányuló exportok árával, úgy a (63) preambulumbekezdésben levont következtetés érvényes.
4. Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(72)
Valószínűnek tűnik, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén az uniós piacra jellemző viszonylag magasabb árszint vonzani fogja a harmadik országokban jelenleg alacsonyabb áron értékesített érintett termékek jelentős mennyiségét.
(73)
A thaiföldi exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt folytatták a dömpinget.
(74)
Továbbá a Thaiföldön rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint azon tény alapján, hogy az Unió piacán az árak a harmadik országok piacaihoz képest sokkal magasabbak, az a következtetés vonható le, hogy fennáll annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék exportja megnő.
(75)
Következésképpen az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódása igen valószínű.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(76)
A felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 20 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.
(77)
A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gyártók nagy számára tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
a makrogazdasági elemeket (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való helyreállás) az uniós termelés egészének szintjén, az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján elemezték,
-
a mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós fogyasztás
(78)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt saját gyártás értékesített mennyiségei, a 14.6. sz. adatbázisból származó, az uniós piacra érkező importmennyiségekre vonatkozó adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján határozták meg.
(79)
A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett; 2008 és 2009 között 5 %-kal csökkent, a 2010. és a 2011. évben azonban 6, illetve 9 százalékponttal nőtt (az előző évhez képest). Ezt követően a felülvizsgálati időszak alatt mintegy 350 000 tonna szintjén stabilizálódott.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós fogyasztás (tonna)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Az érintett országból származó behozatal
a) Mennyiség
(80)
Az érintett terméknek az érintett országból az Unióba irányuló importmennyisége 43 %-kal csökkent, azaz a 2008-as mintegy 38 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mintegy 22 000 tonnára esett vissza. 2009-ben 15 %-kal, 2010-ben további 20 százalékponttal, 2011-ben pedig további 11 százalékponttal csökkent, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 3 százalékponttal enyhén emelkedett volna.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
A Thaiföldről származó import mennyisége
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
A Thaiföldről származó importok piaci részesedése (%)
12
11
8
6
6
A Thaiföldről származó importok ára (EUR/tonna)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Forrás:
14.6. adatbázis.
b) Piaci részesedés
(81)
A figyelembe vett időszakban a thaiföldi exportőrök piaci részesedése az érintett ország uniós piacán fokozatosan, mintegy 50 %-kal vagy 6 százalékponttal, azaz a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakra 6 %-ra csökkent. Részletesebben: a thaiföldi piaci részesedés a 2008. évi 12 %-ról 2009-re 11 %-ra, majd 2010-re 8 %-ra, 2011-re/a felülvizsgálati időszakra pedig 6 %-ra csökkent.
c) Árak
i. Az árak alakulása
(82)
2008 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országokból származó érintett termék átlagos importárai 3 %-kal csökkentek, a 2008-as 835 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 807 EUR/tonnára. Pontosabban az árak 2008-ban 6 %-kal növekedtek, majd ezután 2010-ben 10 százalékponttal, 2011-ben pedig további 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal.
ii. Áralákínálás
(83)
A Bizottság összehasonlította az exportáló gyártók által, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban a hasonló terméktípusokra alkalmazott értékesítési árakat. E célból az uniós gazdasági ágazat gyártelepi paritáson számított, árengedményektől és adóktól mentes árait hasonlították össze az érintett ország exportáló gyártóinak a CIF uniós határparitáson számított, a kirakodási és vámkezelési költségekkel kiigazított áraival. Az összehasonlítás rámutatott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett országból származó, Unióban értékesített érintett termék árai összességében meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait. Továbbá az importstatisztikák (14.6. sz. adatbázis) alapján az Unióba irányuló thaiföldi importok egyike tekintetében sem mutatkozott áralákínálási különbözet (a két együttműködő exportőr, valamint a nem együttműködő gazdasági szereplők esetében sem, a termékösszetételtől függetlenül).
3. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(84)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
(85)
E piacra többek között két értékesítési csatorna - azaz a gyártó saját márkanevén, illetve kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés - jellemző. A második csatornához hasonlítva az első csatornán megvalósult értékesítések nemcsak a különösen a marketing és reklámozási célra szánt eladási költségeket emelik jelentős mértékben, hanem az értékesítési árakat is.
(86)
A vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő thaiföldi exportőröktől származó valamennyi importot a második csatornán keresztül, azaz kiskereskedelmi márkanéven értékesítették. Helyénvalónak ítélték tehát azt, hogy meg kell különböztetni az uniós gazdasági ágazat saját márkanéven és adott esetben kiskereskedelmi márkanéven történő eladásait, mivel a dömpingelt behozatal miatt kialakult verseny elsősorban az uniós gazdasági ágazatnak a kiskereskedelmi márkanéven értékesített hasonló termékeit érinti. Erre a megkülönböztetésre elsősorban az értékesítési mennyiségek, az értékesítési árak és a nyereségesség megállapítása érdekében került sor. Ugyanakkor a teljesség érdekében a Bizottság az összesített - azaz a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő - értékesítéseket is feltünteti, és kommentálja az alábbi táblázatokban. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat összesített (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) értékesítési mennyiségének mintegy 70 %-át az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítései tették ki, amely az eladási érték mintegy 60 %-ának felelt meg.
(87)
Tekintettel arra, hogy az Unióban a csemegekukoricát csak a nyári hónapokban dolgozzák fel, néhány kármutató a 2011. év és a (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig terjedő) felülvizsgálati időszak tekintetében gyakorlatilag azonos. Ez különösen a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozik.
3.1. Makrogazdasági elemek
a) Termelés
(88)
A 2008-as mintegy 372 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 8 %-kal csökkent. 2009-ben 25 %-kal, majd 2010-ben további 13 százalékponttal csökkent, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 31 százalékponttal nőtt.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(89)
A termelési kapacitás 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben mintegy 488 000 tonnának felelt meg, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 9 %-kal csökkent. A csökkenés arra vezethető vissza, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike bezárta az egyik üzemét.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Kapacitáskihasználás (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Forrás:
A vizsgálat.
(90)
2008-ban 76 %-os volt a kapacitáskihasználás; 2009-ben 57 %-ra, 2010-ben tovább, 47 %-ra esett vissza, mielőtt 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra emelkedett volna. A teljes figyelembe vett időszak folyamán a kapacitáskihasználás stabilnak bizonyult, mivel a csökkenő termelés összhangban volt a csökkenő termelési kapacitással.
c) Értékesítési mennyiség
(91)
Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanevű, független vevők részére szánt termékeinek értékesítéseit az uniós piacon először 2009-ben 6 %-os csökkenés, majd 2010-ben 17 százalékpontos és 2011-ben további 24 százalékpontos növekedés jellemezte. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 31 %-kal növekedtek.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós értékesítési mennyiség (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Uniós értékesítési mennyiség (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Forrás:
A vizsgálat.
(92)
Az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán, független fogyasztók részére (saját és a kiskereskedelmi márkanéven) történő összesített értékesítései többé-kevésbé hasonló, bár kevésbé hangsúlyos tendenciát mutatnak. 2009-ben először 5 %-kal csökkentek, majd 2010-ben 12 százalékponttal és 2011-ben tovább, 14 százalékponttal emelkedtek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét csökkentek, mégpedig 2 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 19 %-kal növekedtek.
d) Piaci részesedés
(93)
Az uniós gazdasági ágazatot 2008-ban és 2009-ben 83 %-os piaci részesedés jellemezte, amely 2010-ben 88 %-ra, majd 2011-ben 91 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban enyhén, 90 %-ra csökkent volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Forrás:
a vizsgálat.
e) Növekedés
(94)
2008 és a felülvizsgálati időszak között - amelyre az uniós fogyasztás 9 %-os növekedése volt jellemző - az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 31 %-kal emelkedett, míg az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a saját és a kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 19 %-kal nőtt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat hozzávetőlegesen 7 százalékponttal növelte piaci részesedését, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 6 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat képes volt arra, hogy kihasználja a növekvő piacot.
f) Foglalkoztatás
(95)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és 2009 között először 17 %-kal, 2010-ben további 5 százalékponttal csökkent, majd 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 11 százalékponttal nőtt. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 11 %-kal - azaz mintegy 2 300 főről mintegy 2 000 főre - csökkent.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Forrás:
A vizsgálat.
g) Termelékenység
(96)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/fő/év - 2009-ben az egy munkavállalóra jutó 163 tonnáról 10 %-kal, majd 2010-ben tovább, 10 százalékponttal csökkent, ezt követően 2011-ben 23 százalékponttal, a vizsgálati időszakban pedig 1 százalékponttal csökkent. Az uniós gyártók termelékenysége a figyelembe vett időszak során összesen 4 %-kal emelkedett. Ez a fejlemény azt a tényt tükrözi, hogy munkaerő nagyobb mértékben csökkent mint a termelés.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/fő)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Forrás:
A vizsgálat.
h) Az értékesítési árakat befolyásoló tényezők
(97)
Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven forgalmazott termékeinek független fogyasztók felé történő értékesítéseire alkalmazott egységárai 2009-ben 7 %-kal nőttek, majd 2010-ben 8 százalékponttal, 2011-ben pedig tovább, 5 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 3 százalékponttal emelkedtek. Összességében az említett árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 073 EUR/tonnáról 1 041 EUR/tonnára csökkentek.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Uniós piaci egységár (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Forrás:
A vizsgálat.
(98)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztóknak (saját és a kiskereskedelmi márkanév alatt) értékesített termékekre érvényesített értékesítési árai összesítve többé-kevésbé hasonló tendencia szerint alakultak. 2009-ben 5 %-kal emelkedtek, 2010-ben 7 százalékponttal és 2011-ben tovább, 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 2 százalékponttal emelkedtek. Összességében ezen árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 248 EUR/tonnáról 1 215 EUR/tonnára csökkentek.
i) A dömpingkülönbözet mértéke
(99)
A vizsgálat megállapította, hogy a dömping folytatódása és a tényleges dömpingkülönbözetek (44 %-ig terjedő) mértéke nem tekinthető elhanyagolhatónak.
j) A korábbi dömping okozta károk helyreállítása
(100)
A fent megvizsgált makrogazdasági és az alább részletezett mikrogazdasági mutatók szerint a dömpingellenes intézkedések ugyan részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését, a gazdasági ágazat azonban még mindig sérülékeny és instabil helyzetben van. A nyereségesség szempontjából ugyanis gyenge a thaiföldi importokkal közvetlen versenyben álló kiskereskedelmi márkanevű piaci szegmens teljesítménye. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai ebben a piaci szegmensben a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkentek, míg ugyanebben az időszakban a termelési költségek körülbelül 10 %-kal nőttek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy újból fedezni tudja költségeit, ami jelentős veszteségeket eredményezett. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csemegekukorica üzletágában a kiskereskedelmi márkanév kiemelt fontossággal bír (a teljes értékesítési mennyiség 70 %-át és a teljes eladási érték 60 %-át képviseli), hatást gyakorolt az összesített nyereségességre. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
3.2. Mikrogazdasági elemek
a) Készletek
(101)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során folyamatosan csökkent. 2009-ben 2 %-kal, 2010-ben 27 százalékponttal, 2011-ben 2 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig 24 százalékponttal tovább csökkent. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a készletek szintje a szóban forgó gazdasági ágazat tekintetében nem bizonyul megfelelő kármutatónak. Az egyes évek végén jellemző magas készletszint összefüggésben áll azzal a ténnyel, hogy a betakarítás és a konzerválás jellemzően minden év októberében ér véget. Ezért tehát olyan termékek vannak készleten, amelyeket a novembertől júliusig tartó időszakban szállítanak ki.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Forrás:
A vizsgálat.
b) Munkabérek
(102)
2008 és a felülvizsgálati időszak között a munkaerőköltségek 7 %-kal csökkentek. 2009-ben e költségek 16 %-kal, majd 2010-ben további 1 százalékponttal csökkentek, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 10 százalékponttal emelkedtek. A figyelembe vett időszakra jellemző általános csökkenést a foglalkoztatás csökkenése váltotta ki.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Forrás:
A vizsgálat.
c) Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(103)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett nyereségessége - amely a termékek kiskereskedelmi márkanéven eladásra szánt értékesítéseiből származik - a 2008-as 5,6 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 5,4 %-os veszteségre esett vissza.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az Unió nyereségessége (kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Az Unió nyereségessége (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
A befektetések megtérülése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a befektetés nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezett nyereség)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Forrás:
A vizsgálat.
(104)
Az uniós gazdasági ágazat saját és kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékei értékesítéseinek nyereségessége szintén a 2008-as 8,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 1,6 %-ra csökkent. A csökkenés mértéke tehát kevésbé hangsúlyos, mint kizárólag a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések esetében. A nyereségesség csökkenése azzal magyarázható, hogy az értékesítési árak a figyelembe vett időszak során 3 %-kal visszaestek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a feldolgozatlan csemegekukorica és a konzervdobozok költségei) ugyanebben az időszakban 5 %-kal emelkedtek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy a megnövekedett termelési költségeket áthárítsa a fogyasztóira.
(105)
A befektetések megtérülése, amelyet a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott (a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő forgalmazásból együttesen származó) nyereségeként fejeznek ki, nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. A 2008-as mintegy 24,3 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 4,4 %-ra esett vissza, amely a figyelembe vett időszak során 82 %-os csökkenésnek felelt meg.
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(106)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2008-ban mintegy 27 000 EUR-nak felelt meg. 2009-ben mintegy 23 millió EUR-ra, 2010-ben mintegy 58 millió EUR-ra emelkedett, mielőtt 2011-ben mintegy 8 millió EUR-ra csökkent volna. 2011-től a felülvizsgálati időszakig mintegy 11 millió EUR-ra emelkedett. Az együttműködő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Forrás:
A vizsgálat.
e) Beruházások
(107)
Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába eszközölt éves beruházásai 2008 és 2009 között 45 %-kal nőttek, majd 2009 és 2010 között 34 százalékponttal csökkentek, 2011-ben pedig 57 százalékponttal nőttek, és végül 2011-től a felülvizsgálati időszakig 4 százalékponttal csökkentek. Mindent egybevéve a figyelembe vett időszakban 64 %-kal növekedett a beruházás, amelyet a kapacitásbővítés helyett a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordítottak.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Forrás:
A vizsgálat.
4. A kárra vonatkozó következtetés
(108)
2008 és a vizsgálati időszak között számos mutató negatívan változott. A befektetések megtérülése csökkent, a termelési mennyiség 8 %-kal visszaesett, a termelési kapacitás 9 %-kal, a foglalkoztatás pedig 11 %-kal csökkent. Az alacsonyabb termelési szintek tekintetében meg kell jegyezni, hogy 2008-ban a terméshozam a vártnál jobb volt, amely ugyanabban az évben az uniós gazdasági ágazatra nézve kedvezőbb eredményekhez vezetett. Ugyanezen időszak alatt a Thaiföldről származó import (amelyet elsősorban USD-ben számláznak) a gyengülő USD miatt sokkal vonzóbbá vált. Ezen, úgy az uniós, mint a thaiföldi csemegekukorica-beszerzésekben bekövetkezett növekedés egybeesett az Unióban tapasztalt gazdasági és pénzügyi válsággal, ami hatást gyakorolt a fogyasztásra. Ennek eredményeként a növekvő uniós termelést nem lehetett teljes mértékben az uniós piacon értékesíteni. Az ezt követő években mindez csökkentett termelési szintet és készletleépítést eredményezett, azonban teljes mértékben nem ad magyarázatot az elszenvedett kárra.
(109)
Az uniós gazdasági ágazat (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) csemegekukorica-értékesítéseinek nyereségessége a figyelembe vett időszak alatt jelentős mértékben csökkent. A kiskereskedelmi márkanevű szegmens, ahol az uniós gazdasági ágazat versenyhelyzetben áll a thaiföldi importokkal, egyértelműen veszteséges (a nyereségességet a következő tendencia jellemzi: a 2008-as 5 %-ot meghaladó nyereség a felülvizsgálati időszakban több mint 5 %-os veszteségre változott). Az uniós gyártók 3 %-kal csökkentették az uniós piacon érvényesített értékesítési áraikat, és - nyereségességük árán - sikerült visszaszerezni piaci részesedésükből. A gazdasági ágazatnak szüksége van a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítésekre, mivel saját márkára nincs elegendő kereslet, és tekintettel arra, hogy a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések az eladási érték mintegy 60 %-át képviselik, a figyelembe vett időszak során az általános nyereségesség 8,5 %-ról 1,6 %-ra csökkent.
(110)
Egyes mutatók szerint az érvényben lévő intézkedéseknek köszönhetően a gazdasági ágazat visszanyerte pozícióját. A thaiföldi importok mennyisége és megfelelő piaci részesedése a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakban csaknem a felére, csupán 6 %-ra csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 83 %-ról a felülvizsgálati időszakban 90 %-ra nőtt. Ezenkívül a felülvizsgálati időszak alatt a thaiföldi importok átlagárai nem kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá, de ugyanakkor megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy megnövekedett költségeit áthárítsa a fogyasztókra. Más mutatók szintén pozitív tendenciát jeleztek. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal növekedett, és a felülvizsgálati időszak alatt elég magas volt: 77 %. Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő, a thaiföldi importokkal közvetlen versenyhelyzetben álló értékesítéseinek mennyisége 31 %-kal megnőtt, mindkét szegmens összesített értékesítései pedig 19 %-kal növekedtek. A beruházás 64 %-os növekedést mutatott. E tényezők arra utalnak, hogy a gazdasági ágazat képes volt arra, hogy helyreálljon. Nem tudott azonban kielégítő nyereségességi szintet elérni ahhoz, hogy fenntartsa jelentős piaci részesedését egy olyan piacon, ahol kizárólag az uniós gazdasági ágazat és a Thaiföldről származó behozatal áll versenyben (az egyéb harmadik országokból származó import jelenléte ritka és jelentéktelen).
(111)
Az uniós piacon fennálló versenyhelyzet valóban kényes kérdés. Egyrészt a piac egy részén - a saját márkanevű szegmensben - az uniós gazdasági ágazat nem szembesül külső versennyel. A márkatulajdonosok komoly tárgyalási pozícióval rendelkeznek a kiskereskedőkkel szemben, hiszen tulajdonképpen ők diktálják az árakat. A piac a mintába felvett négy gyártóval, amelyek a piaci részesedés 54 %-ával rendelkeznek, konszolidáltnak minősül. Másrészt a kiskereskedők dominálnak a magánmárkanevek szegmensében is. A külső és az Unión belüli verseny miatt az árakra állandó nyomás nehezedik. Ennek eredményeként a thaiföldi importok által az árakra gyakorolt nyomás miatt az uniós gyártók számára nehezebb a termelési költségek növekedését (elsősorban a csemegekukorica, illetve a konzervek vonatkozásában) áthárítani a fogyasztóikra (az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban 5 %-kal emelkedtek).
(112)
Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt piaci részesedését növelni azáltal, hogy az árakkal szemben a mennyiségeket részesítette előnyben. Ugyanakkor nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a csemegekukorica-üzletág vállalkozásainak többsége (a kiskereskedelmi márkanév) nem tudta fedezni költségeit. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny.
(113)
Több fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállt számos mutató javulásának köszönhetően és különösen az uniós gazdasági ágazat magas piaci részesedésére és a negatív áralákínálásra tekintettel.
(114)
A Bizottság elismeri, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárról alkotott kép vegyes. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítik célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntetik az uniós gazdasági ágazatnak a Thaiföldről származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Mindent egybevéve azonban, figyelembe véve különösen az alacsony és csökkenő nyereségességet, az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny.
(115)
A negatív alákínálás és az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése azonban nem vezet automatikusan a kár megszűnéséhez. A Thaiföldről származó folyamatos (44 %-ot elérő dömpingkülönbözeteknek megfelelő) dömpingelt behozatal árleszorítást eredményezett az uniós piacon. Annak érdekében, hogy visszanyerje elvesztett piaci részesedését, az uniós gazdasági ágazat alacsony árakat alkalmazott, amelyek következtében csökkent a nyereségesség.
(116)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a kár értékelését az uniós gazdasági ágazat általános és nem annak egy piaci szegmensére vonatkozó teljesítményére kell alapozni.
(117)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a kár értékelését a Bizottság az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményére (saját márka + kiskereskedelmi márkanév), valamint számos kármutató esetében (nyereségesség, értékesítési mennyiség és értékesítési árak) a kiskereskedelmi márkanévre alapozta. Olyan megváltozott körülmények hiányában, amelyek indokolnák az e módszertantól való eltérést, ez utóbbi továbbra is érvényes az uniós ágazat helyzetének értékelésére. A (84) és a (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a csemegekukorica piacát még mindig két értékesítési csatorna jelenléte jellemzi, és az együttműködő thaiföldi exportőrök valamennyi behozatala a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéshez tartozott. Továbbá az alacsony és csökkenő nyereségességre való tekintettel az a tény sem változtatná meg az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetére vonatkozó következtetést, ha kizárólag az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményét vennénk figyelembe. A fenti megfontolások alapján a Bizottság elutasította az állítást.
(118)
Két érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítőképességének hiánya az Unión belüli versenyre vezethető vissza.
(119)
Az Unió piacára jellemző versenyhelyzet azonban alapvetően nem különbözik az eredeti vizsgálatra irányadó figyelembe vett időszaktól (két értékesítési csatorna, mintegy 20 uniós gyártó). Mindazonáltal 2002-ben, mielőtt megindult az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú thaiföldi export, az uniós gazdasági ágazat összesítve (saját és kiskereskedelmi márkanéven) 20 %-ot meghaladó, illetve kiskereskedelmi márkanéven 17 %-os nyereségszintet ért el. Ez azt mutatja, hogy az Unión belüli verseny nem korlátozza az uniós gazdasági ágazatot a megfelelő haszonkulcsok elérésében. Inkább a dömpingelt behozatal folyamatos jelenléte és az ebből eredő árleszorítás akadályozza az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy emelje árait.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(120)
A fent említett tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Másrészről, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil.
(121)
A fent említettek szerint a thaiföldi exportőrök szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően rendkívül gyorsan meg tudják növelni exportjaikat. Ezenkívül a thaiföldi kereskedelmi statisztikai adatok megerősítik, hogy 2011-ben Thaiföld mintegy 140 000 tonna mennyiséget exportált harmadik országokba, amely az Unióba irányuló thaiföldi exportmennyiség hétszeresének felel meg. Mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. Ilyen hirtelen fejlemény már az eredeti vizsgálat során is megfigyelhető volt, amelynek során a Thaiföldről származó uniós importok piaci részesedése csupán három év alatt csaknem megkétszereződött, azaz a 2002-es 6,8 %-ról 2005-ben 12,7 %-ra emelkedett.
(122)
Ezért a fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a kár megismétlődésének a valószínűsége.
(123)
Több érdekelt fél kétségeinek adott hangot a károkozás megismétlődésének valószínűségét illetően. Elsősorban azt állították, hogy az Unió piaca és harmadik országok piacai közötti 5 %-os árkülönbözet túl csekély ahhoz, hogy átirányítsa a csemegekukorica exportját az uniós piacra. Ezt az érvet a (61) preambulumbekezdés már ismertette. Ezen túlmenően a felek állítása szerint a csemegekukorica nem olyan áru, amelyet könnyen át lehet irányítani egyik piacról a másikra. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá, és nem felel meg e vizsgálat megállapításainak.
(124)
A kár megismétlődésének valószínűsége ugyan a jövőre vonatkozó értékelés, ez az értékelés azonban a (121) preambulumbekezdésben említett tényeken alapul. Ezért a kérelmet el kell utasítani.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(125)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(126)
A fent említettek alapján az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van. Az intézkedések folytatásából eredő könnyített helyzetet az ágazat arra használná, hogy növelje (különösen a kiskereskedelmi márkanevű) értékesítési árait annak érdekében, hogy megtérüljenek a megnövekedett termelési költségei. Ez lehetővé tenné a gazdasági ágazat számára, hogy javítson pénzügyi helyzetén.
2. A kiskereskedők és a fogyasztók érdeke
(127)
A Bizottság több mint 40 importőrt/kiskereskedőt és két fogyasztói/kereskedelmi szervezetet kért fel együttműködésre. Csak egy kiskereskedő működött együtt, amelynek importjai a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről származó teljes behozatalnak csupán egy kis hányadát képviselték. Teljes forgalmához viszonyítva a csemegekukoricából származó forgalma elhanyagolható mértékű volt. Továbbá a felülvizsgálati időszak alatt a csemegekukorica viszonteladása rendkívül magas nyereséget hozott. Ezek a tényezők arra utalnak, hogy a kiskereskedőket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges meghosszabbítása.
(128)
Ugyanakkor számos kereskedelmi szervezet beadványt nyújtott be, és részt vett a szóbeli meghallgatáson. Állításuk szerint a dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni, tekintettel a thaiföldi importok alacsony és csökkenő, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat magas és növekvő tendenciát mutató piaci részesedésére.
(129)
Ami a fogyasztókat illeti, a csemegekukoricára fordított átlagos kiadások mértéke háztartásonként igen korlátozott, évente legfeljebb 5 EUR. Figyelembe véve a jelenlegi intézkedések mérsékelt szintjét, az intézkedések további alkalmazásának hatása valószínűleg elhanyagolható a fogyasztók szempontjából.
(130)
A fentiek fényében és tekintettel az együttműködés általánosan alacsony fokára, a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják az Unióban a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét.
3. Az ellátás hiányának kockázata/az uniós piaci verseny
(131)
Először is emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák az intézkedésekkel szabályozott importok Unióba való érkezését, hanem az, hogy felszámolják a folyamatos dömpingelt behozatalból származó torzult piaci körülmények hatását.
(132)
A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett és mintegy 350 000 tonnát ért el. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, a felülvizsgálati időszakban elérte a 440 000 tonnát. Az uniós gyártók között megfelelő verseny érvényesül. A felülvizsgálati időszak alatti 77 %-os kapacitáskihasználási arány alapján úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak van szabad kapacitása arra, hogy további kereslet esetén fokozza termelését. Az egyéb harmadik országokból, különösen az Egyesült Államokból és a Kínai Népköztársaságból származó importok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét. Amint az a fentiekben szerepel, emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák a Thaiföldről az Unióba irányuló importokat. Az intézkedések alacsony szintjére való tekintettel várható, hogy a thaiföldi importok továbbra is bizonyos részesedéssel bírnak majd az uniós piacon.
(133)
A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt az uniós piacon.
4. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(134)
A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az intézkedések fenntartásából eredő kedvezőtlen hatások korlátozottak lesznek, és semmi esetben sem lesznek aránytalanok az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések meghosszabbítása által biztosított előnyökhöz képest.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(135)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(136)
A fent említettekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból állnak.
(137)
Az ebben a rendeletben meghatározott és az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott érintett termékek behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok - beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(138)
Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek - például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos - változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód (TARIC-kód: 2001903010) alá tartozó, ecettel vagy ecetsavval elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), valamint - a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével - az ex 2005 80 00 KN-kód (TARIC-kód: 2005800010) alá tartozó, ecet vagy ecetsav nélkül elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thaiföld
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaiföld
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thaiföld
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaiföld
11,1
A792
A mellékletben felsorolt együttműködő gyártók
12,9
A793
Minden más vállalat
14,3
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé felveszik az új exportáló gyártót, amelyre így a 12,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni, amennyiben bármely új thaiföldi exportáló gyártó kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a felülvizsgálati időszak során (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig);
b)
nem áll kapcsolatban azon thaiföldi exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint
c)
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a felülvizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 2-án.