РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 600/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
С финансовата криза бяха разкрити слабости в прозрачността на финансовите пазари, които могат да доведат до вредни социално-икономически последствия. Засилването на прозрачността е един от общите принципи, от които трябва да се ръководи укрепването на финансовата система, както бе потвърдено в изявлението на лидерите на Г-20 на 2 април 2009 г. в Лондон. С цел увеличаване на прозрачността и за да бъде подобрено функционирането на вътрешния пазар на финансови инструменти, следва да бъде въведена нова рамка за установяване на уеднаквени изисквания за прозрачност на сделките на пазарите на финансови инструменти. Рамката следва да установи подробни правила, обхващащи широк кръг финансови инструменти. Тя следва да допълни изискванията за прозрачност, установени в Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), по отношение на нарежданията и сделките с акции.
(2)
Групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС с председател Жак дьо Ларозиер прикани Съюза да изготви по-хармонизиран набор от финансови разпоредби. В контекста на бъдещата европейска архитектура за надзор, на своите заседания от 18 и 19 юни 2009 г. Европейският съвет изтъкна необходимостта от установяването на единен европейски правилник, приложим за всички финансови институции с дейност на вътрешния пазар.
(3)
Следователно новото законодателство следва да се състои от два различни правни инструмента: директива и настоящия регламент. Взети заедно, двата правни инструмента следва да съставляват правната рамка, уреждаща изискванията, приложими към инвестиционните посредници, регулираните пазари и доставчиците на услуги за докладване на данни. Следователно настоящият регламент следва да се разглежда съвместно с посочената директива. Необходимостта да се създаде единен набор от правила за всички институции по отношение на някои изисквания и да се избегне евентуален регулаторен арбитраж, както и за осигуряването на по-голяма правна сигурност и по-малко нормативни усложнения за участниците на пазара, оправдава използването на правно основание, позволяващо създаването на регламент. С цел да бъдат отстранени оставащите пречки пред търговията и съществените нарушения на конкуренцията, свързани с различията в националните законодателства, и за да бъде предотвратена появата на вероятни нови пречки пред търговията и на съществени нарушения на конкуренцията, следователно е необходимо да бъде приет регламент, с който се установяват единни правила, приложими във всички държави членки. Този пряко приложим правен акт има за цел да допринесе по решаващ начин за гладкото функциониране на вътрешния пазар и поради това следва да се основава на член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), съгласно тълкуването му в съответствие с постоянната практика на Съда на Европейския съюз.
(4)
С Директива 2004/39/ЕО бяха установени правила за осигуряване на прозрачност на търговията с акции, допуснати до търговия на регулирани пазари преди и след сключването на сделките, и за докладването пред компетентните органи на сделките с финансови инструменти, допуснати до търговия на регулирани пазари. Директивата се нуждае от преработване, за да отрази правилно промените на финансовите пазари, за да бъдат отстранени слабостите и премахнати пропуските, inter alia, излезли наяве с кризата на финансовите пазари.
(5)
Разпоредбите, уреждащи търговията и регулаторните изисквания за прозрачност, трябва да се прилагат пряко за всички инвестиционни посредници, които трябва да следват еднакви правила на всички пазари в Съюза, с цел да се осигури еднаквото прилагане на единна регулаторна рамка, да се засили доверието в прозрачността на пазарите в целия Съюз, да се намалят регулаторните усложнения и разходите на инвестиционните посредници за привеждане съответствие, особено за финансови институции, осъществяващи трансгранична дейност, както и да се допринесе за премахването на нарушаването на конкуренцията. Приемането на регламент, с което се гарантира пряко прилагане, е най-добрият начин за постигането на тези регулаторни цели и за осигуряването на единни условия, като по този начин се избягва появата на различаващи се национални разпоредби, произтичащи от транспонирането на директива.
(6)
Важно е да се гарантира, че търговията с финансови инструменти се извършва, доколкото е възможно, на организирани места на търговия и че всички такива места на търговия са регулирани по подходящ начин. Съгласно Директива 2004/39/ЕО са разработени някои търговски системи, които не са адекватно обхванати от регулаторния режим. Всяка една система за търговия с финансови инструменти като структурите, познати понастоящем като системи за сравнение на нарежданията, в бъдеще следва да бъдат регулирани по подходящ начин, както и да бъдат лицензирани като вид многостранни места на търговия или като систематичен участник при условията, посочени в настоящия регламент и в Директива 2014/65/ЕС (5).
(7)
Определенията „регулиран пазар“ и „многостранна система за търговия“ (МСТ) следва да се пояснят и да продължат да бъдат в строго съответствие едно с друго, за да бъде отчетен фактът, че двете понятия изпълняват на практика същата функция на организирана търговия. От определенията следва да бъдат изключени двустранните системи, при които инвестиционният посредник осъществява всяка търговска дейност за своя сметка дори като нерисков контрагент между купувача и продавача. На регулираните пазари и МСТ не следва да бъде разрешено да изпълняват нареждания на клиенти срещу собствения си капитал. Понятието „система“ обхваща всички онези пазари, които са съставени от набор от правила и от платформа за търговия, както и тези, които функционират само въз основа на набор от правила. Регулираните пазари и МСТ не са задължени да управляват „техническа“ система за съпоставяне на нарежданията и следва да могат да управляват други протоколи за търговия, включително системи, при които потребителите са в състояние да търгуват срещу котировки, които изискват от повече от един доставчик. Пазар, който е изграден само от набор от правила, регулиращи аспектите, свързани с членството, допускането на инструменти до търговия, търговията между членовете, докладването и, когато е приложимо, задълженията за прозрачност, е регулиран пазар или МСТ по смисъла на настоящия регламент, и сделките, сключвани съгласно тези правила, се считат като сключени съгласно системите на регулирания пазар или МСТ. Понятието „интереси от покупка и продажба“ следва да се разбира в широкия смисъл и включва нареждания, котировки и индикации за интерес.
Едно от важните изисквания се отнася до задължението интересите да бъдат обединени в системата посредством недискреционни правила, установени от оператора на системата. Това изискване означава, че те са обединени съгласно правилата на системата или посредством протоколите на системата или вътрешните оперативни процедури (включително процедури, съдържащи се в компютърен софтуер). Понятието „недискреционни правила“ означава правила, които оставят регулирания пазар или пазарния оператор, или инвестиционния посредник, опериращ МСТ, без свобода за преценка за това, как могат да си взаимодействат интересите. Определенията изискват интересите да се обединят по такъв начин, че да имат за резултат договор, което се получава, когато изпълнението е съгласно правилата на системата или протоколите на системата или вътрешните оперативни процедури.
(8)
С цел финансовите пазари на Съюза да станат по-прозрачни и ефективни и да бъдат създадени условия на равнопоставеност между различни места, предлагащи многостранни търговски услуги, е необходимо да се въведе нова категория място на търговия - организирана система за търговия (ОСТ) за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати и да се гарантира правилното ѝ регулиране и прилагането на недискриминационни правила по отношение на достъпа до системата. Тази нова категория се определя най-общо, така че да обхваща всички съществуващи или бъдещи видове организирано изпълнение и търговия, които не отговарят на функционалността или на регулаторните изисквания на съществуващите места на търговия. Следователно трябва да се прилагат подходящи организационни изисквания и правила за прозрачност, които способстват за ефективното определяне на цените. В новата категория попадат системи с капацитет за търговия на достатъчно ликвидни деривати, които отговарят на условията за клиринг.
Тя не следва да включва системи, в които не се извършва действителна търговия или нейното организиране, като информационни табла, използвани за реклама на интересите от покупка или продажба, други структури, предназначени за обобщаване или обединяване на потенциалните интереси от покупка или продажба, електронни услуги за потвърждение след сключване на сделките или компресиране на портфейл, което води до намаляване на непазарните рискове по съществуващи портфейли от деривати, без да се изменя пазарният риск по портфейлите. Може да бъде предоставено компресиране на портфейл от редица дружества, които не са регулирани като такива от настоящия регламент или от Директива 2014/65/ЕС, като централните контрагенти (ЦК), регистрите на транзакции, както и от инвестиционните посредници или пазарните оператори. Целесъобразно е да се поясни, че когато инвестиционните посредници и пазарните оператори извършват компресиране на портфейл, някои разпоредби на настоящия регламент и на Директива 2014/65/ЕС не се прилагат по отношение на компресирането на портфейл. Като се има предвид, че централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК), ще бъдат подложени на същите изисквания като инвестиционните посредници при предоставянето на определени инвестиционни услуги или извършването на определени инвестиционни дейности, разпоредби на настоящия регламент и на Директива 2014/65/ЕС, не следва да се прилагат за дружества, които не се регулирани от тях, когато извършват компресиране на портфейл.
(9)
Тази нова категория ОСТ ще допълни съществуващите видове места на търговия. Докато регулираните пазари и МСТ имат недискреционни правила за извършване на сделки, операторът на ОСТ следва да осъществява изпълнението на нареждане на дискреционна основа, като спазва, когато това е приложимо, изискванията за прозрачност преди сключването на сделките и задълженията за най-добро изпълнение. Следователно към сделките, които са сключени чрез ОСТ, управлявана от инвестиционен посредник или пазарен оператор, следва да се прилагат правилата за осъществяване на стопанска дейност, задълженията за най-добро изпълнение и за обработка на нареждания на клиенти. В допълнение, всеки пазарен оператор, който има разрешение да организира ОСТ следва да спазва глава 1 от Директива 2014/65/ЕС по отношение на условията и процедурите за предоставяне на разрешение на инвестиционни посредници. Инвестиционните посредници или пазарните оператори, организиращи ОСТ, следва да могат да извършват преценка на две различни равнища: първо,когато решават да подадат нареждане в ОСТ или да го отменят отново и второ когато решават да не съпоставят конкретно нареждане с нарежданията, налични в системата в определен момент, при условие че това е в съответствие с конкретни указания, получени от клиентите, и със задълженията за най-добро изпълнение.
При система, която съпоставя нарежданията на клиентите, операторът следва да може да решава дали, кога и колко от две или повече нареждания иска да съпостави в рамките на системата. В съответствие с член 20, параграфи 1, 2, 4 и 5 от Директива 2014/65/ЕС и без да се засяга член 20, параграф 3 от Директива 2014/65/ЕС, инвестиционният посредник следва да може да улеснява преговорите между клиентите като съчетае два или повече потенциално съвместими търговски интереса в една сделка. На двете дискреционни равнища операторът на ОСТ трябва да се съобразява със задълженията си съгласно член 18 и член 27 от Директива 2014/65/ЕС. Пазарният оператор или инвестиционният посредник, организиращ ОСТ, следва да разяснява на потребителите на мястото на търговия как ще извършват преценка. Тъй като ОСТ представлява действителна платформа за търговия, операторът на платформата следва да бъде неутрален. Поради това инвестиционният посредник или пазарният оператор, организиращ ОСТ, следва да бъде обект на изисквания по отношение на недискриминационно изпълнение и нито на инвестиционния посредник, нито на пазарния оператор, организиращ ОСТ, нито на което и да е лице, което е част от същата група и/или юридическо лице като инвестиционния посредник или пазарния оператор, следва да се разрешава да изпълняват срещу собствения си капитал нареждания на клиенти в дадена ОСТ.
С цел да се улесни изпълнението на едно или повече нареждания на клиенти по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, за които не е обявено, че подлежат на задължение за клиринг в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6), на оператора на ОСТ се разрешава да използва търговия от свое име и за собствена сметка по смисъла на Директива 2014/65/ЕС, при условие че клиентът е дал съгласието си за този процес. По отношение на държавните дългови инструменти, за които няма ликвиден пазар, инвестиционният посредник или пазарният оператор, организиращ ОСТ, следва да могат да участват в търговия за собствена сметка, различно от търговия от свое име и за собствена сметка. Търговията от свое име и за собствена сметка се извършва при спазване на всички изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделка, както и на задълженията за най-добро изпълнение. Операторът на ОСТ или всяко лице, което е част от същата група /или юридическо лице като инвестиционния посредник или пазарен оператор, няма право да действа като систематичен участник в ОСТ, която той организира. Освен това операторът на ОСТ следва да подлежи на същите задължения като МСТ по отношение на доброто управление на потенциален конфликт на интереси.
(10)
Всяка организирана търговия следва да се извършва на регулирани места и да е напълно прозрачна както преди, така и след сключването на сделките. Подходящо съобразените изисквания за прозрачност следва да се прилагат за всички видове места на търговия и за всички финансови инструменти, търгувани на тях.
(11)
С цел да се гарантират повече търговски сделки на регулираните места на търговия и систематичните участници, в настоящия регламент се въвежда задължение на инвестиционните посредници за търгуване по отношение на акции, допуснати до търговия на регулиран пазар или търгувани на място на търговия. Това задължение за търговия изисква инвестиционните посредници да извършват всички търговски сделки, включително сделки за собствена сметка и сделки в изпълнение на нареждания на клиенти на регулиран пазар, МСТ, систематичен участник, или равностойно място на търговия на трета държава. Същевременно, ако съществува основателна причина, следва да се предвиди изключение от това задължение за търговия. Такива основателни причини представляват случаите, когато сделките са несистематични, основани на аd hoc принцип, нерегулярни и редки, или са технически сделки, като например сделки за предаване на финансови инструменти, които не допринасят за процеса на определяне на цените. Подобно изключение от това задължение за търговия не следва да бъде използвано за заобикаляне на въведените ограничения относно използването на освобождаването за референтна цена, освобождаването за договорена цена или за организиране на система за сравнение на нарежданията или друга съпоставителна система.
Възможността сделките да се извършват от името на систематичен участник не засяга установения в настоящия регламент режим за систематичните участници. Целта е ако самият инвестиционен посредник отговаря на съответните критерии, посочени в настоящия регламент, позволяващи да бъде считан за систематичен участник в тази конкретна акция, сделката да може да се извърши по този начин; ако обаче не се счита за систематичен участник в тази конкретна акция, инвестиционният посредник все пак следва да може да извърши сделката от името на друг систематичен участник, когато това е в съответствие със задълженията за най-добро изпълнение и има такава възможност. В допълнение към това, за да се гарантира правилното регулиране на многостранна система за търговия във връзка с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, даден инвестиционен посредник, който организира вътрешна съпоставителна система на многостранна основа, следва да притежава разрешително като МСТ. Следва да се поясни, че разпоредбите за най-добро изпълнение, определени в Директива 2014/65/ЕС, следва да се прилагат по такъв начин, че да не възпрепятстват задълженията за търговия, посочени в настоящия регламент.
(12)
За депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, както и за акциите, различни от тези, допуснати до търговия на регулиран пазар, търговията се извършва до голяма степен по същия начин и преследва почти същите икономически цели, като търговията с акции, допуснати до търговия на регулиран пазар. Следователно разпоредбите за прозрачност, приложими за акциите, допуснати до търговия на регулирани пазари, следва да бъдат разширени, за да обхващат тези финансови инструменти.
(13)
Макар и по принцип да се признава, че режим на освобождаване от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките е необходим, за да спомогне за ефикасното функциониране на пазарите, трябва да бъдат подробно анализирани настоящите разпоредби за освобождаване, приложими за акции, които се прилагат въз основа на Директива 2004/39/ЕО и на Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (7), с цел да се провери дали обхватът и приложимите условия за освобождаване все още са уместни. За да се осигури еднаквото прилагане на освобождаването от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките с акции и евентуално с други подобни финансови инструменти и продукти, различни от акции, предназначени за някои пазарни модели, видове и размери на нареждания, Европейски надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и Съвета (8) (ЕОЦКП), следва да оцени съвместимостта на индивидуалните искания за прилагане на освобождаване с правилата, установени в настоящия регламент и в делегирани актове, предвидени в настоящия регламент. Оценката на ЕОЦКП следва да е под формата на становище, издадено в съответствие с член 29 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Освен това вече съществуващите освобождавания за акции следва да бъдат преразгледани от ЕОЦКП в подходящ срок, а оценката за това дали те все още са в съответствие с правилата, определени в настоящия регламент и в предвидените в настоящия регламент делегирани актове, следва да бъде извършена по същата процедура.
(14)
За финансовите инструменти, различни от акциите, финансовата криза разкри някои слабости в начина, по който информацията относно възможностите за търговия и цените се предоставя на участниците на пазара, а именно от гледна точка на момента на нейната наличност, степента ѝ на подробност, равния достъп до нея и надеждността ѝ. Поради това следва да бъдат въведени навременни изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките, като се вземат предвид различните характеристики и пазарни структури, свързани с някои видове финансови инструменти, различни от акции, и да бъдат адаптирани за различни видове системи за търговия, включително системи, основаващи се на дневника за нареждания, на котировки, хибридни системи, системи за търговия чрез периодични аукциони и системи за гласова търговия. За да се осигури стабилна рамка за прозрачност за всички засегнати финансови инструменти, тези правила следва да се прилагат за: облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, които се търгуват на място на търговия. Следователно изключенията от правилата за прозрачност преди сключване на сделките и адаптирането на изискванията във връзка с отложеното публикуване следва да съществуват само в някои определени случаи.
(15)
Необходимо да се въведе подходящо равнище на прозрачност на пазарите на облигациите, структурираните финансови продукти и дериватите с цел да се улесни остойностяването на продуктите и ефективността на ценообразуването. Структурираните финансови продукти следва да включват по-конкретно ценните книжа, обезпечени с активи, съгласно определението в член 2, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 809/2004 на Комисията (9), сред които и наред с другите, обезпечените дългови задължения.
(16)
С цел да бъдат осигурени еднакви условия за прилагане между местата на търговия, техните различните видове следва да подлежат на същите изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките. Изискванията за прозрачност следва да бъдат съобразени с различните видове финансови инструменти, включително акциите, облигациите и дериватите, като се вземат предвид интересите на инвеститорите и емитентите, включително емитентите на държавни облигации, както и пазарната ликвидност. Изискванията следва да бъдат съобразени с различните видове инструменти, включително системите, основаващи се на регистър за нареждания, и тези, основаващи се на котировки, като например системите за искане на котировки, както и хибридните системи и системите на гласов брокер, и да вземат предвид и обема на емитиране, включително оборота, и други съответни критерии.
(17)
С цел да се избегне отрицателно въздействие върху процеса на ценообразуване, е необходимо да се въведе подходящ механизъм за таван на обема за нареждания, подадени в системи, основани на методология за търговия, при която цената се определя в съответствие с референтна цена и за някои договорени сделки. Този механизъм следва да се характеризира с двоен таван, при който по отношение на всяко място на търговия, използващо тези освобождавания, се прилага праг на обема, така че във всяко място на търговия може да се извършва само определен процент търговия, и освен това се прилага таван на общия обем, който, ако бъде надхвърлен, ще доведе до преустановяване на използването на тези освобождавания в целия Съюз.По отношение на договорените сделки той следва да се прилага само за сделките, които се извършват в рамките на текущия обемно претеглен спред, отразен в дневника за нареждания или в котировките на маркет-мейкърите на мястото на търговия, организиращо тази система. Тук следва да се изключат договорените сделки с неликвидни ценни книжа, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, и сделките, които се подчиняват на условия, различни от текущата пазарна цена, тъй като не допринасят за процеса на ценообразуване.
(18)
С цел да се гарантира, че търговията, извършвана на извънборсовите пазари, не застрашава ефикасното определяне на цените или равнопоставеността по прозрачен начин между системите за търговия, следва да се прилагат подходящи изисквания за прозрачност преди сключването на сделките към инвестиционните посредници, осъществяващи сделки за своя сметка с финансови инструменти на извънборсовите пазари, доколкото те действат в качеството си на систематични участници по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите или други подобни финансови инструменти, за които има ликвиден пазар, както и по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, които се търгуват на място на търговия и за които има ликвиден пазар.
(19)
Инвестиционен посредник, който изпълнява нареждания на клиент за сметка на своя собствен капитал, следва да се разглежда като систематичен участник, освен ако сделките се извършват извън място на търговия и са спорадични, ad hoc и нерегулярни. Следователно систематичните участници следва да бъдат определени като инвестиционни посредници, които търгуват за собствена сметка по организиран, редовен и систематичен начин и в значителни размери, като изпълняват нареждания на клиенти извън място на търговия. Изискванията за систематичните участници в настоящия регламент следва да се прилагат по отношение на инвестиционните посредници единствено във връзка с всеки отделен финансов инструмент (напр. на равнище ISIN номер), за който те са систематични участници. За да се осигури обективно и ефективно прилагане на определението за систематични участници спрямо инвестиционните посредници, следва да има предварително определен праг за систематичното участие, който да съдържа точно описание на това какво означава търговия по редовен и систематичен начин и в значителни размери.
(20)
Макар и ОСТ да включват всички системи или механизми, в които взаимодействат многобройни интереси на трети лица за покупка и продажба, на систематичните участници не следва да се разрешава да обединяват тези интереси на трети лица за покупка и продажба. Например т.нар. платформа с един дилър, където търговията винаги се извършва с един-единствен инвестиционен посредник, следва да се разглежда като систематичен участник, когато става въпрос за спазване на изискванията, включени в настоящия регламент. На така наречената платформа с няколко дилъри обаче, с многобройни дилъри, взаимодействащи за един и същи финансов инструмент, не следва да се гледа като на систематичен участник.
(21)
Въз основа на търговската си политика и по обективен и недискриминационен начин систематичните участници следва да могат да решат на кои клиенти да предоставят достъп до котировките си, като могат да правят разграничение между категориите клиенти, и следва да вземат предвид различията между клиентите, например по отношение на кредитния риск. Систематичните участници не следва да бъдат задължени да публикуват твърди котировки, да изпълняват нареждания на клиенти и да предоставят достъп до котировките си във връзка със сделките с акции, които са над стандартния размер на пазара, и сделките, различни от сделки с акции, които са над специфичния за финансовия инструмент размер. Систематичните участници трябва да бъдат проверявани дали спазват задълженията си и на компетентните органи следва да бъде предоставяна информация, която да им позволява да правят такива проверки.
(22)
Настоящият регламент няма за цел да налага правила за прозрачност преди сключването на сделките, извършвани на извънборсовите пазари, различни от вътрешните правила за систематичен участник.
(23)
Пазарните данни следва да бъдат бързо и леснодостъпни за потребителите във възможно най-подробния формат, за да се даде възможност на инвеститорите и на техните доставчици на услуги по пренос на данни да намерят възможно най-персоналните решения. Следователно данните, необходими за прозрачността преди и след сключването на сделките, трябва да бъдат оповестени чрез „необвързан“ достъп с цел да се намалят разходите за участниците на пазара при закупуването на данни.
(24)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11) се прилагат в пълна степен при обработването на лични данни за целите на настоящия регламент.
(25)
След като на 25 септември 2009 г. на срещата на високо равнище в Питсбърг участниците в Г-20 се споразумяха търговията със стандартизирани договори за извънборсови деривати да се осъществява, според случая, на борсите или на електронните платформи за търговия, следва да се определи официална процедура по регулиране, с която търговията между финансови контрагенти и важни нефинансови контрагенти с всички деривативи, за които се счита, че отговарят на условията за клиринг и които са достатъчно ликвидни, да бъде осъществявана на различни места на търговия, които подлежат на сравнимо регулиране, и която да позволи на участниците да търгуват с многобройни контрагенти. В оценката на достатъчната ликвидност следва да бъдат взети предвид пазарните характеристики на национално равнище, сред които параметри като броя и вида на участниците на даден пазар, както и характеристиките на сделките, сключени на този пазар, като техният размер и честота.
Ликвиден пазар за даден продуктов клас деривати ще се характеризира с голям брой активни участници на пазара, в т.ч. подходяща комбинация от лица, предоставящи ликвидност, и лица, усвояващи ликвидност, спрямо броя търгувани продукти, които търгуват често с тези продукти в размери под считаните за големи размери. За такава пазарна дейност следва да свидетелстват голям брой оставащи цени „продава“ и „купува“ за съответния дериват, водещи до тесен спред за сделка с нормален размер на пазара. При оценката на достатъчната ликвидност следва да се взема предвид, че ликвидността на деривата може да варира значително в зависимост от пазарните условия и неговия жизнен цикъл.
(26)
Предвид споразумението, постигнато от участниците в Г-20 в Питсбърг на 25 септември 2009 г., търговията със стандартизирани договори за извънборсови деривати да се осъществява, според случая, на борсите или на електронните платформи за търговия от една страна, а от друга страна относително слабата ликвидност на различните извънборсови деривати е целесъобразно да се предвиди подходящ брой допустими места за търговия, на които да може да се търгува в съответствие с ангажимент. Всички допустими места на търговия следва да подлежат на тясно съгласувани регулаторни изисквания по отношение на организационните и оперативните аспекти, смекчаването на конфликтите на интереси, надзора на всички търговски дейности, прозрачността преди и след сключването на сделките, съобразена с финансовия инструмент и видовете системи за търговия, и да позволяват на многобройните търговски интереси на трети лица да взаимодействат помежду си. За целите на този ангажимент на операторите на местата на търговия следва обаче да бъде предоставена възможност да организират по свое усмотрение сделките между няколко трети страни, за да бъдат подобрени условията за изпълнение и ликвидност.
(27)
Задължението за сключване на сделки с деривати, числящи се към клас деривати, за който е обявено, че подлежи на задължение за търговия на регулиран пазар, МСТ, ОСТ или на място на търговия, намиращо се в трета държава, не следва да се прилага за компонентите на несвързани с ценообразуване услуги за намаляване на риска след сключване на сделките, които водят до намаляване на непазарните рискове по портфейли от деривати, включително съществуващи портфейли от извънборсови деривати в съответствие с Регламент (ЕС) № 648/2012, без да се изменя пазарният риск по портфейлите. В допълнение към това, макар и да е целесъобразно да се приемат специфични разпоредби за компресиране на портфейлите, настоящият регламент не цели да предотврати употребата на услуги за намаляване на риска след сключването на сделките.
(28)
Създаденото за тези деривати задължение би трябвало да позволи ефективната конкуренция между допустимите места на търговия. Поради това тези места на търговия не би трябвало да могат да предявяват изключителни права по отношение на всички деривати, подлежащи на това задължение за търговия, и да възпрепятстват други места на търговия да предлагат търгуването на тези финансови инструменти. За реалната конкуренция между местата на търговия на деривати от съществено значение е местата на търговия да разполагат с недискриминационен и прозрачен достъп до ЦК. Недискриминационен достъп до ЦК следва да осигури на местата на търговия правото на недискриминационно третиране на договорите, търгувани на тях, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори, кръстосаните искания за маржин, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, и недискриминационни такси за клиринг.
(29)
Правомощията на компетентните органи следва да бъдат допълнени с ясно формулиран механизъм за забраната или ограничението на пускането на пазара, разпространението и продажбата на всички финансови инструменти или структурирани депозити, които дават основание за сериозна загриженост по отношение на защитата на инвеститорите, нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стоковите пазари, или стабилността на цялата или част от финансовата система, както и с подходящи правомощия за намеса и координация на ЕОЦКП или на Европейския надзорен орган (Европейски банков орган) (ЕБО), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (12), що се отнася до структурираните депозити. Упражняването на тези правомощия от компетентните органи и в изключителни случаи от ЕОЦКП или ЕБО следва да бъде подчинено на спазването на определен брой специфични условия. Когато тези условия са изпълнени, компетентният орган или, в изключителни случаи, ЕОЦКП или ЕБО следва да могат да налагат забрана или ограничение като предпазна мярка, преди инвестиционен продукт или финансов инструмент или структуриран депозит да бъде пуснат на пазара, разпространяван или продаван на клиенти.
Тези правомощия не предполагат каквото и да е изискване за въвеждане или прилагане на одобрение или лицензиране на продукта от компетентния орган, ЕОЦКП или ЕБО и не освобождават инвестиционните посредници от задължението им да спазват всички съответни изисквания, посочени в настоящия регламент и в Директива 2014/65/ЕС. Правилното функциониране и целостта на стоковите пазари следва да бъдат включени като критерий за намеса от страна на компетентните органи с оглед да се даде възможност за мерки за противодействие на влиянието на евентуални отрицателни външни фактори от дейността на финансовите пазари върху стоковите пазари. Това е особено важно за пазарите на селскостопански стоки, чиято цел е да гарантират сигурността на снабдяването с храна за населението. В тези случаи мерките следва да бъдат координирани с органите, компетентни за въпросните стокови пазари.
(30)
Компетентните органи следва да уведомяват ЕОЦКП за данните относно всяко свое искане за намаляване на позиция по отношение на дериватен договор, относно всяко еднократно ограничение, както и за всяко ex-ante ограничение на позициите с цел тези правомощия да се прилагат по-координирано и по-хармонично. На уебсайта на ЕОЦКП следва да се публикуват най-важните данни за всички ex-ante ограничения на позициите, наложени от компетентния орган.
(31)
ЕОЦКП следва да може да изисква от всяко лице информация във връзка с неговата позиция по отношение на дериватен договор, да му наложи намаление на тази позиция, както и да ограничава способността на лицата да сключват индивидуални сделки със стокови деривати. В такъв случай ЕОЦКП следва да уведоми съответните компетентни органи за мерките, които възнамерява да предприеме, да публикува тези мерки.
(32)
Данните за сделки с финансови инструменти следва да бъдат отчитани пред компетентните органи, за да могат те да разкриват и разследват евентуални случаи на пазарна злоупотреба, да следят за коректното и надлежното функциониране на пазарите, както и да контролират дейността на инвестиционните посредници. Обхватът на този надзор включва всички финансови инструменти, които се търгуват на място на търговия, както и финансовите инструменти, когато базовият инструмент е финансов инструмент, търгуван на място на търговия, или индекс или кошница, включваща финансови инструменти, търгувани на място на търговия. Задължението следва да се прилага независимо от това дали тези сделки с някой от тези финансови инструменти са извършени на място на търговия. За да се избегне ненужна административна тежест за инвестиционните посредници, финансовите инструменти, които не са податливи на пазарна злоупотреба, следва да бъдат изключени от задължението за докладване. Отчетите следва да използват идентификационен номер за юридически лица в съответствие с ангажиментите на Г-20. ЕОЦКП следва да докладва на Комисията относно функционирането на това докладване пред компетентните органи и Комисията следва да предприеме стъпки, за да предложи евентуални промени, когато това е целесъобразно.
(33)
Операторът на място на търговия следва да предоставя на своя компетентен орган референтни данни за съответните финансови инструменти. Компетентните органи предават своевременно тези уведомления на ЕОЦКП, който следва да ги публикува незабавно на уебсайта си, за да се даде възможност на ЕОЦКП и на компетентните органи да използват, анализират и обменят отчетите за сделките.
(34)
За да служат като средство за мониторинг на пазара, в отчетите за сделки следва да бъде посочено лицето, взело инвестиционното решение, както и тези, които отговарят за неговото изпълнение. В допълнение към режима на прозрачност, предвиден в Регламент (ЕС) № 236/2012, на Европейския парламент и на Съвета (13) означаването на късите продажби предоставя полезна допълнителна информация, която дава възможност на компетентните органи да наблюдават равнищата на късите продажби. Компетентните органи се нуждаят от пълен достъп до записите на всички етапи в процеса на изпълнение - от първоначалното решение за търговия до неговото изпълнение. По тази причина инвестиционните посредници следва да водят регистри на всички свои нареждания и всички свои сделки с финансови инструменти, а от операторите на платформи се изисква да водят регистри на всички нареждания, подадени в техните системи. ЕОЦКП следва да координира обмена на информация между компетентните органи, за да им осигури достъп до всички записи за сделки и нареждания за финансови инструменти, подлежащи на контрол от тяхна страна, включително когато тези сделки и нареждания са изпълнени на платформи, които действат извън тяхната територия.
(35)
Трябва да се избягва двойното докладване на една и съща информация. Докладите, подадени в регистрите на сделки, регистрирани или признати съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 за съответните финансови инструменти, които съдържат цялата необходима информация за целите на докладването на сделките, не следва да бъдат изпращани и до компетентните органи, но следва да им бъдат предавани от регистрите на сделки. Регламент (ЕС) № 648/2012 следва да се измени в този смисъл.
(36)
Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, установени в Директива 95/46/ЕО. Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001, който следва да важи изцяло за обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.
(37)
В Регламент (ЕС) № 648/2012 се установяват критериите, съобразно които класовете извънборсови деривати следва да подлежат на задължение за клиринг. С него се предотвратяват нарушенията на конкуренцията, като се изисква недискриминационен достъп до ЦК, предлагащи на местата на търговия клиринг на извънборсови деривати и недискриминационен достъп за ЦК до потоците от данни от местата на търговия, предлагащи клиринг на извънборсови деривати. Тъй като извънборсовите деривативи се определят като договори за деривати, чието изпълнение не се осъществява на регулиран пазар, необходимо е да се въведат подобни изисквания по отношение на регулираните пазари в рамките на настоящия регламент. Дериватите, търгувани на регулираните пазари, също следва да подлежат на задължението за централен клиринг.
(38)
В допълнение към изискванията на Директива 2004/39/ЕО и на Директива 2014/65/ЕС, които възпрепятстват държавите членки да ограничават неоснователно достъпа до инфраструктурата след сключването на сделките, като например ЦК и системите за сетълмент, е необходимо с настоящия регламент да бъдат премахнати различни други търговски бариери, които могат да се използват за възпрепятстване на конкуренцията в областта на клиринга на финансови инструменти. За да се избегнат дискриминационните практики, ЦК следва да приемат да осъществяват клиринг на сделки, извършени на различни места на търговия, доколкото тези места на търговия отговарят на операционните и техническите изисквания, определени от ЦК, включително изискванията във връзка с управлението на риска. Достъп следва да се предоставя от страна на ЦК, ако са спазени някои от критериите за достъп, определени в регулаторните технически стандарти. По отношение на новосъздадени ЦК, лицензирани или признати за период, по-малък от три години към момента на влизане в сила на настоящия регламент, във връзка с прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар, компетентните органи следва да имат възможност да одобряват преходен период от най-много две години и половина, преди тези ЦК бъдат изложени на пълен недискриминационен достъп по отношение на прехвърлими книжа и инструменти на паричния пазар. Ако обаче прибегне до преходния режим, ЦК не следва да може да се възползва от правото на достъп до място на търговия съгласно настоящия регламент, докато трае преходният режим. Освен това, място на търговия, което е тясно свързано с този ЦК, не следва да може да се възползва от правото на достъп до ЦК съгласно настоящия регламент, докато трае преходният режим.
(39)
В Регламент (ЕС) № 648/2012 се определят условията, при които ЦК и местата на търговия следва да си предоставят недискриминационен достъп по отношение на извънборсовите деривати. В Регламент (ЕС) № 648/2012 извънборсовите деривати се определят като деривати, чието изпълнение не се извършва на регулиран пазар или на пазар на трета държава, който се смята за еквивалентен на регулиран пазар в съответствие с член 19, параграф 6 от Директива 2004/39/ЕО. За да се избегнат всякакви пропуски или припокриване и да се осигури съгласуваност между Регламент (ЕС) № 648/2012 и настоящия регламент, посочените в настоящия регламент изисквания относно недискриминационния достъп, който си предоставят ЦК и местата на търговия, се прилагат към деривати, търгувани на регулирани пазари или на пазара на трета държава, считан за равнозначен на регулиран пазар в съответствие с Директива 2014/65/ЕС, и към всички недериватни финансови инструменти.
(40)
Местата на търговия следва да са задължени да предоставят на недискриминационна основа достъп, включително до потоците от данни, на ЦК, които желаят да извършват клиринг на сделки, изпълнявани на място на търговия. Това обаче не следва да налага използването на споразумения за оперативна съвместимост за клиринг на сделки с деривати или да създава фрагментираност на ликвидността по начин, който би застрашил безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите. Достъп следва да бъде отказван от страна на място на търговия, ако не са спазени някои от критериите за достъп, определени в регулаторните технически стандарти. По отношение на борсово търгувани деривати би било несъразмерно да се изисква от по-малки места на търговия, особено тези, които са тясно свързани с ЦК, да спазват незабавно изискванията за недискриминационен достъп, ако все още не са придобили технологичната способност да участват наравно с мнозинството на пазара на инфраструктурата след сключването на сделките. Ето защо местата на търговия под съответния праг следва да могат да се освобождават, и съответно да освобождават свързаните с тях ЦК, от изискванията за недискриминационен достъп по отношение на борсово търгувани деривати за период от тридесет месеца с възможност за последващо подновяване. Ако обаче място на търговия прибегне до освобождаване, то не следва да може да се възползва от правото на достъп до ЦК по настоящия регламент, докато трае освобождаването.
Освен това ЦК, който е тясно свързан с това място на търговия, не следва да може да се възползва от правото на достъп до място на търговия съгласно настоящия регламент, докато трае освобождаването. В Регламент (ЕС) № 648/2012 се определя, че в случаите, когато права на търговска и интелектуална собственост са свързани с финансови услуги, отнасящи се до договори за деривати, лицензите следва да са достъпни при пропорционални, справедливи, разумни и недискриминационни условия. Следователно достъпът до лицензи и информацията, свързани с бенчмаркове, които се използват за определяне на стойността на финансови инструменти, следва да бъдат осигурявани на ЦК и други места на търговия при пропорционални, справедливи, разумни и недискриминационни условия и всеки лиценз следва да се основава на разумни търговски условия. Без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция, когато е разработен нов бенчмарк след влизането в сила на настоящия регламент, задължението за лицензиране следва да започне 30 месеца, след като финансов инструмент, в който се прави позоваване на този, е започнал да се търгува или е бил допуснат до търговия. Достъпът до лицензи е от решаващо значение за улесняване на достъпа, който си предоставят местата на търговия и ЦК съгласно членове 35 и 36, тъй като в противен случай споразуменията за лицензи биха могли да възпрепятстват достъпа между местата на търговия и ЦК, до които съответно е поискан достъп.
Целта на премахването на бариерите и на дискриминационните практики е да бъде засилена конкуренцията в областта на клиринга и на търговията с финансови инструменти, за да намалеят инвестиционните разходи и разходите по заеми, да бъдат отстранени недостатъците и насърчени иновациите в пазарите на Съюза. Комисията следва да продължи да следи отблизо развитието на инфраструктурата след сключването на сделките и при необходимост да се намесва, за да предотврати нарушаването на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар, особено когато отказът на достъп до инфраструктура или до бенчмаркове противоречи на членове 101 или 102 от ДФЕС. Задълженията за лицензиране по настоящия регламент следва да се прилагат, без да се засяга общото задължение на собственици на бенчмаркове в съответствие с правилата на конкуренцията на Съюза и членове 101 и 102 от ДФЕС, по-специално относно достъпа до бенчмаркове, които са абсолютно необходими за навлизане на нов пазар. Одобренията на компетентните органи да не се прилагат права на достъп за преходни периоди не са разрешения или изменения на разрешения.
(41)
Предоставянето на услуги в Съюза от дружества от трети държави се урежда от националното законодателство и неговите изисквания. Между тези режими съществуват съществени разлики и лицензираните по тях дружества не се ползват от правото на свободно предоставяне на услуги и установяване извън държавата членка, в която са установени. Уместно е да се въведе обща регулаторна рамка на равнището на Съюза. Режимът следва да хармонизира съществуващата разпокъсани рамка, да гарантира сигурността и унифицираното третиране на дружества от трети държави, имащи достъп до пазара на Съюза, да гарантира, че Комисията е извършила оценка на ефективната равностойност по отношение на пруденциалната рамка и рамката за извършване на стопанска дейност на трети държави, както и да осигури съпоставимо равнище на защита на инвеститорите в ЕС, ползващи услугите на дружества от трети държави.
При прилагането на режима Комисията и държавите членки следва да дадат предимство на областите, обхванати от ангажиментите и споразуменията на Г-20 с най-големите търговски партньори на Съюза, следва да отчитат централната роля, която играе ЕС на финансовите пазари в световен мащаб, и да гарантират, че прилагането на изискванията на трети държави не възпрепятства инвеститорите и емитентите от Съюза да инвестират в трети държави или да получават финансиране от тях, нито инвеститорите и емитентите от трети държави да инвестират, да набират капитал или да получават други финансови услуги на пазарите на Съюза, освен когато това е необходимо поради обективни и основани на доказателства причини от пруденциално естество. При извършването на тези оценки Комисията следва да вземе предвид целите и принципите на регламентирането на ценните книжа на Международната организация за контрол на ценните книжа (МОКЦК) и своите препоръки, изменени и тълкувани от МОКЦК.
Когато не може да бъде взето решение за определяне на ефективна еквивалентност, предоставянето на услугите от дружества на трети държави в Съюза остава предмет на националните режими. Комисията следва да инициира оценка за еквивалентност по своя собствена инициатива. Държавите членки следва да могат да заявят своя интерес, определена трета държава или определени трети държави да бъдат предмет на оценка за еквивалентност, извършена от Комисията, без тези изявления да задължават Комисията да инициира процедура за еквивалентност. Оценката за еквивалентност следва да се основава на резултатите; тя следва да оцени до каква степен съответната регулаторна и надзорна рамка на третата държава постига сходно и подходящо регулаторно въздействие и до каква степен тя отговаря на същите цели като правото на Съюза. При иницииране на оценките за еквивалентност Комисията следва да може да даде приоритет на една от юрисдикциите на третата държава, като вземе предвид значимостта на констатацията за еквивалентност на дружествата и клиентите в Съюза, съществуването на споразумения за надзор и сътрудничество между третата държава и държавите членки, съществуването на ефективна еквивалентна система за признаване на инвестиционни посредници, лицензирани съгласно чуждестранни режими, както и интереса и желанието на третата държава да участват в процес на оценка за еквивалентност. Комисията следва да наблюдава всякакви съществени промени в регулаторната и надзорната уредба на третата държава и да преразглежда решенията за еквивалентност, когато е целесъобразно.
(42)
Съгласно настоящия регламент при липса на клон предоставянето на услуги следва да се ограничи до допустимите контрагенти и професионалните клиенти като такива. То следва да подлежи на регистрация в ЕОЦКП и на надзор в третата държава. Между ЕОЦКП и компетентните органи в третата държава следва да бъдат сключени адекватни споразумения за сътрудничество.
(43)
Разпоредбите на настоящия регламент, уреждащи предоставянето на услуги или започването на дейност от дружества от трета държава, не следва да възпрепятстват лица, установени в Съюза, да ползват по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги от дружества от трета държава, нито дружества или кредитни институции от Съюза да ползват по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги или дейности от дружества от трета държава, нито клиент да ползва по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги от дружество от трета държава чрез посредничеството на такава кредитна институция или инвестиционен посредник. Когато дружества от трета държава извършват услуги по изключителната инициатива на лице, установено в Съюза, услугите не следва да се считат за предоставени на територията на Съюза. Когато дружество от трета държава предлага своите услуги на клиенти или потенциални клиенти в Съюза или промоцира или рекламира инвестиционни услуги или дейности с техните спомагателни услуги в Съюза, тези услуги не следва да се считат за услуги, предоставяни по изключителната инициатива на клиента.
(44)
Във връзка с признаването на дружества от трети държави и в съответствие с международните задължения на Съюза съгласно споразумението за създаване на Световната търговска организация, включително Общото споразумение по търговията с услуги, решенията, с които регулаторните и надзорни рамки на трети държави се определят като еквивалентни на регулаторната и надзорна рамка на Съюза, следва да се приемат само ако правната и регулаторната рамка на третата държава предвижда ефективна еквивалентна система за признаване на инвестиционните посредници, лицензирани по силата на чужди правни режими в съответствие, наред с другото, с общите регулаторни цели и стандарти, определени от Г-20 през септември 2009 г. за повишаване на прозрачността на пазарите на деривати, намаляване на системния риск и за защита срещу пазарни злоупотреби. Системата следва да се смята за еквивалентна, ако тя гарантира, че същественият резултат от приложимата регулаторна рамка е подобен на изискванията на Съюза, и следва да се смята за ефективна, ако тези правила се прилагат по последователен начин.
(45)
На касовите вторични пазари бяха констатирани различни измамнически практики, свързани с квотите за емисии (КЕС), които биха могли да застрашат доверието в схемите за търговия с емисии, създадени с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14), като в момента се вземат мерки за укрепване на системата на регистри на КЕС, както и за условията за откриване на сметка за търговията с КЕС. С цел засилване на целостта и за гарантиране на ефективното функциониране на тези пазари, по-специално чрез цялостен надзор на търговската дейност, е целесъобразно мерките, взети съгласно Директива 2003/87/ЕО, да бъдат допълнени, като квотите за емисии бъдат включени изцяло в приложното поле на настоящия регламент и на Директива 2014/65/ЕС, както и на Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета (15) и на Директива 2014/57/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (16) посредством тяхното класифициране като финансови инструменти.
(46)
Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС. По-специално, делегираните актове следва да бъдат приети във връзка с разширяването на обхвата на определени разпоредби от настоящия регламент спрямо централните банки на трети държави, специфични детайли, засягащи определенията, специалните разпоредби, свързани с разходите за предоставянето на пазарни данни, достъпът до котировки, размерите, при или под които инвестиционният посредник сключва сделки с всички други клиенти, на които е предоставил котировката, компресиране на портфейл и допълнителното определяне дали са налице опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплаха за защитата на инвеститорите, за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати или за стабилността на цялата финансова система на Съюза, при които действие от страна на ЕОЦКП, ЕБО или компетентните органи може да бъде оправдано, правомощията в областта на управлението на ЕОЦКП, удължаването на преходния период съгласно член 35, параграф 5 от настоящия регламент за определен период от време и по отношение на изключването на борсово търгувани деривативи от обхвата на определени разпоредби от настоящия регламент и за определен период от време. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
С цел да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящия регламент на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с приемането на решение за еквивалентност по отношение на правната и надзорната рамка на трета държава за предоставяне на услуги от дружества от трета държава или места на търговия на трета държава, за целите на допустимостта им като места на търговия с деривати, подлежащи на задължение за търговия, и за достъп на ЦК на трети държави и места на търговия на трети държави до места на търговия и ЦК, установени в Съюза. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета (17).
(48)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно определяне на еднакви изисквания във връзка с финансовите инструменти по отношение на разкриването на данни за търговията, докладването на сделките пред компетентните органи, търговията с деривати и дялове на организирани места на търговия, недискриминационния достъп до ЦК, места на търговия и бенчмаркове, правомощията за намеса по отношение на продуктите и правомощията в областта на управлението и ограничаването на позициите, предоставянето на инвестиционни услуги или дейности от дружества от трети държави, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради факта, че въпреки че националните компетентни органи могат най-добре да следят развитието на пазара, само в контекста на целия Европейски съюз може да бъде напълно разбрано цялостното въздействие от проблемите, свързани с прозрачността на търговията, докладването на сделките, търговията с деривати и забраните на продукти и практики, а поради мащаба и последиците си, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки съгласно принципа на субсидиарност по член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(49)
Никое действие на компетентен орган или ЕОЦКП, предприето при изпълнение на задълженията им, не следва пряко или непряко да дискриминира държава членка или група държави членки като място за предоставяне на инвестиционни услуги и дейности в каквато и да било парична единица. Никое действие на ЕБО, предприето при изпълнение на задълженията му по настоящия регламент, не следва пряко или непряко да дискриминира държава членка или група държави членки.
(50)
Приемането на технически стандарти в областта на финансовите услуги следва да осигури адекватна защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Съюз. Би било логично и целесъобразно да бъде възложено на ЕОЦКП - в качеството му на орган с високоспециализиран експертен опит, разработването на проекти на технически стандарти за регулиране, които не включват политически избор и които да бъдат представени на Комисията.
(51)
Проектите за регулаторни технически стандарти, разработени от ЕОЦКП относно точните характеристики на изискванията за прозрачност на търговията, относно операциите по паричната политика, валутната политика и финансовата стабилност, както и определени видове сделки, относими по настоящия регламент, относно подробните условия за освобождаване от изискванията за прозрачност преди сключването на сделките, относно условията за отложено публикуване на сделките след сключването им, относно данните, които отделно да бъдат предоставяни преди и след сключването на сделките, относно критериите за прилагането на задълженията на систематичните участници за прозрачност преди сключване на сделките, относно разкриването на информацията след сключването на сделките от инвестиционните посредници, относно съдържанието и честотата на исканията на данни за предоставяне на информация за целите на прозрачността и други изчисления, относно сделките, които не допринасят за процеса на определяне на цените, относно данните за нареждания, които да бъдат запазени, относно съдържанието и спецификациите за докладване на сделките, относно съдържанието и спецификациите на референтните данни за финансовите инструменти, относно видовете договори, които имат преки, съществени и предвидими последствия в рамките на Съюза и случите, в които е необходимо задължение за търговия на деривати, относно изискванията системите и процедурите да гарантират, че сделките с преминали клиринг деривати са предложени и приети за клиринг, определяне на видовете споразумения за непряк клиринг, относно деривати, които подлежат на задължението да се търгуват на организирани места на търговия, относно недискриминационния достъп до ЦК и до място на търговия, относно недискриминационния достъп до бенчмаркове и задължение за лицензирането им и относно информацията, която дружество кандидат от трета държава следва да предостави на ЕОЦКП в своето заявление за регистрация. Комисията следва да приеме тези проекти на технически стандарти посредством делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС и в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
(52)
Член 95 от Директива 2014/65/ЕС предвижда преходен период на освобождаване на някои договори за деривати С6 в енергийния сектор. Поради това е необходимо това да бъде взето предвид в техническите стандарти за определяне на задължението за клиринг, разработени от ЕОЦКП в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 648/2012, и те да не налагат задължение за клиринг на договори за деривати, които впоследствие ще бъдат предмет на преходен период на освобождаване на договори за деривати С6 в енергийния сектор.
(53)
Влизането в сила на изискванията от настоящия регламент следва да бъде отложено, за да съвпадне с влизането в сила на правилата за транспониране на преработената директива, както и с цел да бъдат установени всички основни мерки за изпълнение. По този начин целият регулаторен пакет следва да се прилага от един и същи момент. Единствено влизането в сила на правомощията за приемане на мерки за изпълнение не трябва да бъде отлагано, за да започнат възможно най-рано необходимите постъпки за изготвяне и приемане на тези мерки за прилагане.
(54)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати в частност от Хартата на основните права на Европейския съюз, по-специално правото на защита на личните данни (член 8), свободата на стопанската инициатива (член 16), правото на защитата на потребителите (член 38), правото на ефективно средство на правна защита и на справедлив съдебен процес (член 47) и правото на всеки да не бъде съден или наказван два пъти за едно и също престъпление (член 50) и следва да се прилага в съответствие с тези права и принципи.
(55)
Проведена е консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 45/2001, който е предоставил становище на 10 февруари 2012 г. (18),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установяват единни изисквания по отношение на следното:
а)
разкриване на търговски данни;
б)
докладване на сделки пред компетентните органи;
в)
търговия с деривати на организирани места;
г)
недискриминационен достъп до клиринг и недискриминационен достъп до търговия на бенчмаркове;
д)
правомощия на компетентните органи, ЕОЦКП и ЕБО за намеса по отношение на продуктите и правомощия на ЕОЦКП в областта на контрола на управлението на позициите и ограничаването на позициите;
е)
предоставяне на инвестиционни услуги или дейности от дружества от трети държави със или без установяване на клон вследствие на приложимо решение за еквивалентност на Комисията.
2. Настоящият регламент се прилага за инвестиционни посредници, лицензирани съгласно Директива 2014/65/ЕС, и кредитни институции, лицензирани съгласно Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19), когато предоставят инвестиционни услуги и/или развиват инвестиционни дейности, както и за пазарните оператори, включително местата на търговия, които организират.
3. Дял V от настоящия регламент се прилага и за всички финансови контрагенти съгласно определението в член 2, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012 и за всички нефинансови контрагенти, попадащи в обхвата на член 10, параграф 1, буква б) от посочения регламент.
4. Дял VI от настоящия регламент се прилага също за ЦК и за лицата, притежаващи права на собственост върху бенчмаркове.
5. Дял VIII от настоящия регламент, се прилага за дружества от трети държави, предоставящи инвестиционни услуги или дейности в Съюза със или без установяване на клон, вследствие приложимо решение за еквивалентност на Комисията,.
6. Членове 8, 10, 18 и 21 не се прилагат по отношение на регулираните пазари, пазарните оператори и инвестиционните посредници относно сделка, при която контрагентът е член на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и тази сделка е сключена при изпълнението на парична политика, валутна политика и политика в областта на финансовата стабилност, която този член на ЕСЦБ е законно оправомощен да следва и когато този член е отправил предварително уведомление към неговия контрагент, че сделката подлежи на освобождаване.
7. Параграф 6 не се прилага по отношение на сделки, сключени от който и да е от членовете на ЕСЦБ в изпълнението на техните инвестиционни операции.
8. ЕОЦКП, в тясно сътрудничество с ЕСЦБ, разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на операциите по паричната политика, валутната политика и финансовата стабилност, както и видовете сделки, за които параграфи 6 и член 7 се прилагат.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
9. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 50, за да разшири обхвата на параграф 6 по отношение на други централни банки.
За тази цел, до 1 юни 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на третирането на сделки на централните банки на трети държави, което за целите на настоящия параграф включва и Банката за международни разплащания. Докладът включва анализ на техните законоустановени задачи и техните търгувани обеми в рамките на Съюза. В доклада:
а)
се определят разпоредби, приложими в съответните трети държави относно регулаторното разкриване на сделки на централни банки, включително сделки, извършени от членовете на ЕСЦБ в тези трети държави, и
б)
се оценява потенциалното въздействие, което изискванията за регулаторно разкриване на информация в рамките на Съюза може да окажат върху сделки с централните банки на трети държави.
Ако в доклада се заключава, че освобождаването, предвидено в съответствие с параграф 6, е необходимо по отношение на сделки, когато контрагентът е централна банка на трета държава, осъществяваща операции в областта на паричната политика, валутната политика и финансовата стабилност, Комисията следи това освобождаване да се прилага към тази централна банка на трета държава.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„инвестиционен посредник“ означава инвестиционен посредник, както е определено в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2014/65/ЕС;
2)
„инвестиционни услуги и дейности“ означава инвестиционни услуги и дейности, както е определено в член 4, параграф 1, точка 2 от Директива 2014/65/ЕС;
3)
„допълнителни услуги“ означава допълнителни услуги, както е определено в член 4, параграф 1, точка 3 от Директива 2014/65/ЕС;
4)
„изпълнение на поръчки от името на клиенти“ означава изпълнение на поръчки от името на клиенти, както е определено в член 4, параграф 1, точка 5 от Директива 2014/65/ЕС;
5)
„търговия за собствена сметка“ означава търговия за собствена сметка, както е определено в член 4, параграф 1, точка 6 от Директива 2014/65/ЕС;
6)
„маркет-мейкър“ означава маркет-мейкър, както е определено в член 4, параграф 1, точка 7 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„клиент“ означава клиент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 9 от Директива 2014/65/ЕС;
8)
„професионален клиент“ означава професионален клиент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 10 от Директива 2014/…/ЕС*;
9)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2014/65/ЕС;
10)
„пазарен оператор“ означава пазарен оператор, както е определено в член 4, параграф 1, точка 18 от Директива 2014/65/ЕС;
11)
„многостранна система“ означава многостранна система, както е определено в член 4, параграф 1, точка 19 от Директива 2014/65/ЕС;
12)
„систематичен участник“ означава систематичен участник, както е определено в член 4, параграф 1, точка 20 от Директива 2014/65/ЕС;
13)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар, както е определено в член 4, параграф 1, точка 21 от Директива 2014/65/ЕС;
14)
„многостранна система за търговия“ или „МСТ“ означава многостранна система, както е определено в член 4, параграф 1, точка 22 от Директива 2014/65/ЕС;
15)
„организирана система за търговия“ или „ОСТ“ означава организирана система за търговия, както е определено в член 4, параграф 1, точка 23 от Директива 2014/65/ЕС;
16)
„място на търговия“ означава място на търговия, както е определено в член 4, параграф 1, точка 24 от Директива 2014/65/ЕС;
17)
„ликвиден пазар“ означава:
а)
за целите на членове 9, 11 и 18 - пазар на финансови инструменти или клас финансови инструменти, когато са непрекъснато налице продавачи и купувачи, готови и желаещи да търгуват, и когато пазарът се оценява съгласно следните критерии,като се вземат предвид конкретните пазарни структури на конкретния финансов инструмент или на конкретния клас финансови инструменти:
i)
средна честота и обем на сделките при определени пазарни условия, като се имат предвид характерът и жизненият цикъл на продуктите в рамките на класа финансови инструменти;
ii)
брой и вид на участниците на пазара, включително съотношението на участниците на пазара спрямо търгуваните финансови инструменти за даден продукт;
iii)
среден размер на спредовете, когато е налице;
б)
за целите на членове 4, 5 и 14 - пазар на финансови инструменти, които се търгуват ежедневно и когато пазарът се оценява съгласно следните критерии:
i)
свободно търгувани акции;
ii)
среден дневен брой на сделките с тези финансови инструменти;
iii)
среден дневен оборот за тези финансови инструменти;
18)
„компетентен орган“ означава компетентен орган, както е определено в член 4, параграф 1, точка 26 от Директива 2014/65/ЕС;
19)
„кредитна институция“ означава кредитна институция, както е определено в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20);
20)
„клон“ означава клон, както е определено в член 4, параграф 1, точка 30 от Директива 2014/65/ЕС;
21)
„тесни връзки“ означава тесни връзки, както е определено в член 4, параграф 1, точка 35 от Директива 2014/65/ЕС;
22)
„ръководен орган“ означава ръководен орган, както е определено в член 4, параграф 1, точка 36 от Директива 2014/65/ЕС;
23)
„структуриран депозит“ означава структуриран депозит, както е определено в член 4, параграф 1,точка 43 от Директива 2014/65/ЕС;
24)
„прехвърлими ценни книжа“ означава прехвърлими ценни книжа, както е определено в член 4, параграф 1, точка 44 от Директива 2014/65/ЕС;
25)
„депозитарни разписки“ означава депозитарни разписки, както е определено в член 4, параграф 1, точка 45 от Директива 2014/65/ЕС;
26)
„борсово търгуван фонд“ означава борсово търгуван фонд, както е определено в член 4, параграф 1, точка 46 от Директива 2014/65/ЕС;
27)
„сертификати“ означава ценни книжа, които могат да се търгуват на капиталовия пазар и които в случай на изплащане на инвестицията от страна на емитента, предхождат акциите по реда на изплащането, но остават след необезпечените облигационни инструменти и други подобни инструменти;
28)
„структурирани финансови продукти“ означава ценни книжа, създадени с цел да бъде секюритизиран и прехвърлен кредитен риск, свързан с пул от финансови активи, при което ценните книжа дават право на притежателя да получава редовни плащания, които зависят от паричния поток, генериран от базовите активи;
29)
„деривати“ означава финансовите инструменти, определени в член 4, параграф 1, буква в), точка 44, от Директива 2014/65/ЕС и посочени в приложение I, раздел В, точки 4-10 към нея;
30)
„стокови деривати“ означава финансовите инструменти, определени в член 4, параграф 1, точка 44, буква в) от Директива 2014/65/ЕС, свързани със стока или даден базов инструмент, посочен в приложение I, раздел В, точка 10 към Директива 2014/65/ЕС или в приложение I, раздел В, точки 5), 6), 7) и 10) към Директива 2014/65/ЕС;
31)
„централен контрагент“ (ЦК) означава ЦК по смисъла на член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
32)
„борсово търгуван дериват“ означава дериват, който се търгува на регулиран пазар или на пазара на трета държава, считан за еквивалентен на регулиран пазар в съответствие с член 28 от настоящия регламент, и като такъв не попада в обхвата на определението за извънборсов дериват, както е определено в член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
33)
„изпълняемо заявление за интерес“ означава съобщение относно наличието на търговски интерес, отправени от един член или участник в система за търговия към друг член или участник, които съдържат цялата информация, необходима за сключването на сделка;
(34)
„одобрен механизъм за публикуване“ или „ОМП“ означава одобрен механизъм за публикуване, както е определено в член 4, параграф 1, точка 52 от Директива 2014/65/ЕС;
35)
„доставчик на консолидирани данни“ или „ДКД“ означава доставчик на консолидирани данни, както е определено в член 4, параграф 1, точка 53 от Директива 2014/65/ЕС;
36)
„одобрен механизъм за докладване“ или „ОМД“ означава одобрен механизъм за докладване, както е определено в член 4, параграф 1, точка 54 от Директива 2014/65/ЕС;
37)
„държава членка по произход“ означава държава членка по произход, както е определено в член 4, параграф 1, точка 55 от Директива 2014/65/ЕС;
38)
„приемаща държава членка“ означава приемаща държава членка, както е определено в член 4, параграф 1, точка 56 от Директива 2014/65/ЕС;
39)
„бенчмарк“ означава всеки курс, индекс или цифра, предоставени на разположение на обществеността или публикувани, които периодично или редовно се определят чрез прилагането на формула или въз основа на стойността на един или повече базови активи или цени, включително прогнозни цени, настоящи или прогнозни лихвени проценти или други стойности или проучвания, и въз основа на които е определена сумата, дължима по финансов инструмент, или стойността на финансов инструмент.
40)
„споразумение за оперативна съвместимост“ означава споразумение за оперативна съвместимост, както е определено в член 2, параграф 12 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
41)
„финансова институция от трета държава“ означава структура, чието седалище е установено в трета държава, която е получила разрешение или е лицензирана съгласно законодателството на тази трета държава, да извършва услугите или дейностите, посочени в Директива 2013/36/ЕС, Директива 2014/65/ЕС, Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21), Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22), Директива 2003/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (23) или Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (24);
42)
„дружество от трета държава“ означава дружество от трета държава, както е определено в член 4, параграф 1, точка 57 от Директива 2014/65/ЕС;
43)
„енергийни продукти на едро“ означава енергийни продукти на едро, както е определено в член 2, параграф 4. точка 56 от Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парламент и на Съвета (25);
44)
„деривати за селскостопански стоки“ означава договори за деривати, свързани с продукти, изброени в член 1 от и приложение I, части I-ХХ и ХХIV/I към Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (26);
45)
„фрагментираност на ликвидността“ означава ситуация, при която:
а)
участниците в място на търговия не са в състояние да сключват сделки с един или няколко от останалите участници на това място поради липсата на споразумения за клиринг, до които всички участници имат достъп; или
б)
клирингов член или неговите клиенти биха били принудени да държат позициите си във финансов инструмент в повече от един ЦК, което ограничава възможностите за нетиране на финансови експозиции.
46)
„държавен дългов инструмент“ означава дългов инструмент, както е определено в член 4, параграф 1, точка 61 от Директива 2014/65/ЕС;
47)
„компресиране на портфейл“ е операция за намаляване на риска, при която двама или повече контрагенти изцяло или частично прекратяват някои или всички договори за деривати, включени от тези контрагенти в компресирането на портфейла като заменят прекратените договори за деривати с други договори за деривати, чиято комбинирана номинална стойност е по-ниска от комбинираната номинална стойност на прекратените договори за деривати.
2. В съответствие с член 50 Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове за определяне на някои технически елементи в определенията, посочени в параграф 1, за да бъдат адаптирани към развитието на пазара.
ДЯЛ II
ПРОЗРАЧНОСТ ЗА МЕСТАТА НА ТЪРГОВИЯ
ГЛАВА 1
Прозрачност за дяловите инструменти
Член 3
Изисквания към местата на търговия по отношение на прозрачността преди сключването на сделките във връзка с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват текущите цени „купува“ и „продава“, както и дълбочината на интересите за търговия по тези цени, които са обявени чрез техните системи, по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, които се търгуват на място на търговия. Това изискване се прилага също за изпълняемите заявления за интерес. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват тази информация непрекъснато през обичайните часове за търговия.
2. Изискванията за прозрачност, посочени в параграф 1, се съобразяват с различни видове системи за търговия, включително системи, основаващи се на дневника за нареждания, на котировки, хибридни системи и системи за търговия чрез периодични аукциони.
3. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, позволяват на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват котировките си за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти съгласно член 14, да получат достъп, при разумни търговски условия и на недискриминационна основа, до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията, посочена в параграф 1.
Член 4
Освобождаване от изискванията, свързани с дялови инструменти
1. Компетентните органи могат да освободят пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, от задължението да оповестяват публично информацията, посочена в член 3, параграф 1, за:
а)
системи за съпоставяне на нареждания, основани на методология за търговия, според която цената на финансовия инструмент, посочена в член 3, параграф 1, е определена на мястото на търговия, където този финансов инструмент е допуснат за търговия за първи път, или най- относимия пазар по отношение на ликвидността, когато тази референтна цена е оповестена и се приема от участниците на пазара за надеждна референтна цена. Трайното използване на това освобождаване се подчинява на условията, посочени в член 5.
б)
системи за формализиране на договорени сделки, които:
i)
се извършват в рамките на текущия обемно претеглен спред, отразен в дневника за нареждания или в котировките на маркет-мейкърите на мястото на търговия, управляващо тази система, при спазване на условията, посочени в член 5;
ii)
са с неликвидна акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат или друг подобен финансов инструмент, който не попада в обхвата на понятието „ликвиден пазар“, посочено в член 2, параграф 7a, буква б) от настоящия регламент, и се извършват в рамките на процент от подходяща референтна цена, които процент и референтна цена са предварително определени от оператора на системата; или
iii)
подлежат на условия, различни от текущата пазарна цена на този финансов инструмент;
в)
нареждания, които са големи по размер в сравнение с нормалния размер на пазара;
г)
нареждания, държани в система за управление на нарежданията на мястото на търговия, до разкриването на информацията.
2. Референтната цена, посочена в параграф 1, буква а), се установява посредством:
а)
средната стойност в рамките на текущите цени купува и продава на мястото на търговия, където този финансов инструмент е бил допуснат за първи път до търговия или на най-относимия пазар по отношение на ликвидността; или
б)
когато цената, посочена в буква а), не е на разположение, цената при откриването или закриването на съответната сесия за търговия.
Нарежданията могат да се определят от цените, посочени в буква б) само извън непрекъснатата фаза на търговия на съответната сесия за търговия.
3. Когато местата на търговия организират системи за формализирането на договорени сделки в съответствие с параграф 1, буква б), подточка i):
а)
тези сделки се извършват в съответствие с правилата на мястото на търговия;
б)
мястото на търговия гарантира, че са налични механизми, системи и процедури за предотвратяване и разкриване на пазарни злоупотреби или опити за пазарни злоупотреби във връзка с такива договорени сделки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 596/2014;
в)
мястото на търговия установява, поддържа и прилага системи за откриване на евентуални опити освобождаването да се използва за заобикаляне на изискванията на настоящия регламент или на Директива 2014/65/ЕС, както и за докладване за тези опити пред компетентните органи.
Когато компетентен орган предоставя освобождаване в съответствие с параграф 1, буква б), подточка i) или iii), този компетентен орган наблюдава използването на освобождаването от мястото на търговия, за да гарантира, че условията за използването му са спазени.
4. Преди да бъде предоставено освобождаване в съответствие с параграф 1, компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за планираното използване на всяка отделно освобождаване и им предоставят обяснения за неговото функциониране, включително подробна информация за мястото на търговия, където е определена посочената в параграф 1, буква а) референтна цена. Уведомление за намерението да бъде предоставено освобождаване се отправя най-малко четири месеца преди датата, на която се предполага, че то ще влезе в сила. В срок от два месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП предава на въпросния компетентен орган необвързващо становище за съвместимостта на всяко освобождаване с изискванията, установени в параграф 1 и подробно описани в регулаторния технически стандарт, приет по силата на параграф 6. Когато компетентният орган предоставя освобождаване и компетентен орган на друга държава членка не е съгласен, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следи за прилагането на освобождаванията и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилагат на практика.
5. Компетентният орган може, по своя инициатива или по искане на друг компетентен орган, да оттегли освобождаването предоставено съгласно параграф 1, както е посочено в параграф 6, ако констатира, че то се използва по начин, който се отклонява от първоначалното си предназначение, или ако счита, че освобождаването се използва за заобикаляне на изискванията, установени в настоящия член.
Компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за такава отмяна, като излагат подробно мотивите за своето решение.
6. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти, с които се определя следното:
а)
ценовите граници „купува“ и „продава“ или котировките на определени маркет-мейкъри, както и степента на интересите от търговия по тези цени, които следва да бъдат публикувани за всеки клас на съответния финансов инструмент съгласно член 3, параграф 1 при отчитане на необходимото адаптиране спрямо различните видове системи за търговия, както е упоменато в член 3, параграф 2;
б)
най-относимия пазар по отношение на ликвидността на финансов инструмент в съответствие с параграф 1, буква а);
в)
специфичните особености на договорена сделка във връзка с различните начини, по които член или участник в място на търговия може да изпълнява такава сделка;
г)
договорените сделки, които не допринасят за ценообразуването и се ползват от освобождаването, предвидено в параграф 1, буква б), подточка iii);
д)
размерът на нарежданията, които са големи по размер, и видът и минималният размер на нарежданията, държани в система за управление на нареждания на място на търговия, до разкриването на информацията, за които съгласно параграф 1 може да бъде отменено задължението за разкриване на информация преди сключването на сделките за всеки клас от съответните финансови инструменти;
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
7. Предоставените от компетентните органи освобождавания в съответствие с член 29, параграф 2 и член 44, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО и в съответствие с членове 18, 19 и 20 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 преди 3 януари 2017 г., се преразглеждат от ЕОЦКП до 3 януари 2019 г. ЕОЦКП издава становище, предназначено за въпросния компетентен орган, с оценка на това дали всяко от тези освобождавания продължава да е съвместимо с изискванията, установени в настоящия регламент, и с всички делегирани актове и регулаторни технически стандарти, основаващи се на настоящия регламент.
Член 5
Механизъм за праг на обема
1. С цел да се гарантира, че използването на освобождаванията, предвидени в член 4, параграф 1, буква а) и буква б), подточка i), не оказва ненужно вредно влияние върху ценообразуването, търговията при тези освобождавания се ограничава, както следва:
а)
процентът на търговията с финансов инструмент, извършвана на място на търговия при този режим на освобождаване, се ограничава до 4 % от общия обем на търговията с този финансов инструмент на всички места на търговия в целия Съюз за предходните 12 месеца.
б)
извършваната при този режим на освобождаване обща търговия в Съюза с финансов инструмент се ограничава до 8 % от общия обем на търговията с този финансов инструмент на всички места на търговия в целия Съюз за предходните 12 месеца.
Този механизъм за праг на обема не се прилага спрямо договорени сделки, под формата на акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат или друг подобен финансов инструмент, за който няма ликвиден пазар, както е определен в съответствие с член 2, параграфи 1, 17, буква б), точка 17 и се изпълняват в рамките на процент от подходяща референтна цена съгласно посоченото в член 4, параграф 1, буква б), подточка ii), или спрямо договорени сделки, които се подчиняват на условия, различни от текущата пазарна цена на този финансов инструмент, както е посочено в член 4, параграф 1, буква б), подточка iii).
2. Когато процентът на търговията с даден финансов инструмент, извършвана на място на търговия при този режим на освобождаване, е надхвърлил установеното в параграф 1, буква а) ограничение, компетентният орган, който е разрешил използването на тези дерогации на въпросното място на търговия, в срок от два работни дни прекратява използването им на това място за този финансов инструмент въз основа на публикуваните от ЕОЦКП данни, посочени в параграф 4, за период от шест месеца.
3. Когато процентът на търговията с даден финансов инструмент, извършвана на всички места на търговия в целия Съюз при този режим на освобождаване, е надхвърлил установеното в параграф 1, буква б) ограничение, всички компетентни органи прекратяват в срок от два работни дни използването на тези освобождавания в целия Съюз за период от шест месеца.
4. В срок от пет работни дни след края на всеки календарен месец ЕОЦКП оповестява общия обем на търговията в Съюза по финансови инструменти през предходните 12 месеца, процента на търговията с даден финансов инструмент, извършена в целия Съюз при този режим на освобождаване и на всяко място на търговия през предходните 12 месеца, и методологията, използвана за определянето на тези проценти.
5. В случай че докладът, посочен в параграф 4, идентифицира място на търговия, където търговията с даден финансов инструмент, провеждана при този режим на освобождаване, е превишила 3,75 % от общата търговия в Съюза с този финансов инструмент въз основа на предходните 12 месеца търговия, ЕОЦКП публикува допълнителен доклад в рамките на пет работни дни, считано от 15-ия ден на календарния месец, в който докладът, посочен в параграф 4, е публикуван. Този доклад съдържа информацията, посочена в параграф 4, по отношение на тези финансови инструменти, при които 3,75 % са превишени.
6. В случай че докладът, посочен в параграф 4, установява въз основа на предходните 12 месеца търговия, че общата търговия в Съюза с даден финансов инструмент, провеждана при този режима на освобождаване, е превишила 7,75 % от общата търговия в Съюза с финансовия инструмент, ЕОЦКП публикува допълнителен доклад в рамките на пет работни дни, считано от 15-ия ден на календарния месец, в който докладът, посочен в параграф 4, е публикуван. Този доклад съдържа информацията, посочена в параграф 4, по отношение на тези финансови инструменти, при които 7,75 % са превишени.
7. За да има надеждна основа за следене на търговията, извършвана при този режим на освобождаване, и за да може да се определи дали посочените в параграф 1 ограничения са били надхвърлени, операторите на места на търговия се задължават да въведат системи и процедури, които:
а)
да направят възможно установяването на цялата търговия, извършена на съответното място при този режим на освобождаване; както и
б)
да гарантират, че позволеният процент на търговия, който се допуска при този режим на освобождаване съгласно установеното в параграф 1, буква а), не се надвишава при никакви обстоятелства.
8. Периодът за публикуването от страна на ЕОЦКП на данни за търговията и за наблюдение на търговията с финансов инструмент при този режим на освобождаване започва на 3 януари 2016 г. Без да се засяга член 4, параграф 5, компетентните органи се оправомощават да прекратят използването на тези освобождавания от датата на прилагане на настоящия регламент и ежемесечно след това.
9. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за конкретизиране на метода, в това число обозначаването на сделки, по който сортира, изчислява и публикува данните за сделките, както е посочено в параграф 4, за да предостави точно измерване на общия обем на търговията по финансови инструменти и процентът на търговията, при която се използват тези освобождавания, за целия Съюз и за всяко място на търговия.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите за регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 6
Изисквания към местата на търговия по отношение на прозрачността след сключването на сделките във връзка с акции, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично цените, обема и времето, в което са сключени сделките по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, които се търгуват на това място на търговия. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично данните за всички такива сделки толкова близо до реалното време, колкото е технически възможно.
2. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят достъп при разумни търговски условия и на недискриминационна основа до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1 от настоящия член на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват данните за своите сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти съгласно член 20.
Член 7
Разрешение за отложено публикуване
1. Компетентните органи могат да разрешат на пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да отложат публикуването на данни за сделките в зависимост от техния вид или размер.
По-специално, компетентните органи могат да разрешат отложено публикуване за сделки, чийто мащаб е голям в сравнение с нормалния размер на пазара за тази акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и други подобни финансови инструменти или за този клас акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти.
Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, получават предварителното одобрение на компетентния орган за предложените мерки за отложено публикуване на сделките и оповестяват ясно тези мерки на участниците на пазара и обществеността. ЕОЦКП следи за прилагането на тези мерки за отложено публикуване на сделките и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилага на практика.
Когато компетентният орган разреши отложено публикуване и компетентен орган на друга държава членка не е съгласен с отлагането или не е съгласен с ефективното прилагане на предоставеното разрешение, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи следните данни по начин, който позволява публикуването на информацията, изисквана съгласно член 64 от Директива 2014/65/ЕС:
а)
данните за сделките, които инвестиционните посредници, в т.ч. систематичните участници и пазарните оператори, както и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, трябва да включат в информацията, предоставена на обществеността за всеки съответен клас финансов инструмент в съответствие с член 6, параграф 1, включително идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно член 6, параграф 1 и член 20, като се прави разграничение между видовете, определени от фактори, свързани главно с оценката на финансовите инструменти, и видовете, определени от други фактори;
б)
срокът, за който ще се счита, че е в съответствие със задължението да се публикува възможно най-близо до реалното време, включително когато сделките се извършват извън обичайните часове за търговия;
в)
условията, които трябва да се спазват, за да бъде разрешено на инвестиционните посредници, включително систематичните участници и пазарните оператори, както и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да отлагат публикуване на данните за сделките за всеки клас финансови инструменти в съответствие с параграф 1 от настоящия член и член 20, параграф 1;
г)
критериите, въз основа на които се взема решение за кои сделки, в зависимост от техния размер или вида, включително ликвидния профил на акцията, депозитарната разписка, борсово търгувания фонд, сертификата или друг подобен финансов инструмент, се разрешава отложено публикуване за всеки клас финансов инструмент.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА 2
Прозрачност за недяловите инструменти
Член 8
Изисквания за прозрачност преди сключването на сделките, наложени на местата на търговия по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично текущите цени „купува“ и „продава“, както и дълбочината на интересите за търговия при тези цени, които са обявени чрез техните системи, по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, които се търгуват на място на търговия. Това изискване се прилага също за изпълняемите заявления за интерес. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват тази информация непрекъснато през обичайните часове за търговия. Задължението за публикуване не се прилага по отношение на тези сделки с деривати на нефинансови контрагенти, които са обективно измерими като намаляващи рисковете, пряко свързани с търговската дейност или финансовото управление на нефинансовия контрагент или на тази група.
2. Изискванията за прозрачност, посочени в параграф 1, трябва да бъдат съобразени с различни видове системи за търговия, включително системи, основаващи се на дневника за нареждания, на котировки, хибридни системи, системи за търговия чрез периодични аукциони и системи за гласова търговия.
3. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят достъп при разумни търговски условия и на недискриминационна основа до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1, на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват своите котировки за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати съгласно член 18.
4. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, когато е предоставена дерогация в съответствие с член 9, параграф 1, букви б), публикуват поне индикативни цени „купува“ и „продава“ преди сключването на сделката, които са близки до цената на интересите за търговия, обявени чрез техните системи, по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, които се търгуват на място на търговия. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват непрекъснато тази информация чрез подходящи електронни средства през обичайните часове за търговия. С тези мерки се гарантира предоставянето на информацията при разумни търговски условия и на недискриминационна основа.
Член 9
Освобождаване от изискванията, свързани с недялови инструменти
1. Компетентните органи могат да освободят пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, от задължението да оповестяват публично информацията, посочена в член 8, параграф 1, за:
а)
нареждания, които са големи по размер в сравнение с нормалния размер на пазара, и нарежданията, държани в система за управление на нареждания на мястото на търговия, до разкриването на информацията;
б)
изпълняемите заявления за интерес в системите за искане на котировки и системите за гласова търговия, които са над определен за финансовия инструмент размер и биха изложили доставчиците на ликвидност на неоснователен риск, като се отчита дали съответните участници на пазара са непрофесионални инвеститори или инвеститори на едро;
в)
деривати, които не подлежат на задължението за търговия, посочено в член 28, и други финансови инструменти, за които не съществува ликвиден пазар.
2. Преди да бъде предоставено освобождаване в съответствие с параграф 1, компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за планираното използване на всяко отделно освобождаване и обясняват неговото функциониране. Уведомление за намерението да бъде предоставено освобождаване се отправя най-малко четири месеца преди датата, на която се предполага, че освобождаването ще влезе в сила. В срок от два месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП предава на въпросния компетентен орган становище за съвместимостта на освобождаването с изискванията, установени в параграф 1 и подробно описани в регулаторните технически стандарти, приети по силата на параграф 5. Когато компетентният орган предоставя освобождаване и компетентен орган на друга държава членка не е съгласен с него, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следи за прилагането на освобождаванията и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилагат на практика.
3. Компетентните органи могат по собствена инициатива или по искане на други компетентни органи да оттеглят освобождаване, предоставено по параграф 1, ако установят, че то се използва по начин, който се отклонява от първоначалната му цел, или ако счетат, че освобождаването се използва за заобикаляне на изискванията по настоящия член.
Компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за такова оттегляне незабавно и преди влизането му в сила, като излагат подробно мотивите за своето решение.
4. Компетентният орган, отговорен за надзора на едно или повече места на търговия, където се търгува даден клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, може временно да спре задълженията, посочени в член 8, когато ликвидността на този клас финансови инструменти падне под определен праг. Посоченият праг се определя въз основа на обективни критерии, специфични за пазара на въпросния финансов инструмент. Уведомлението за такова временно спиране се публикува на уебсайта на съответния компетентен орган.
Временното спиране на задълженията има първоначален срок на действие от най-много три месеца от датата на публикуването му на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на спирането на задълженията може да бъде удължен, като всеки следващ срок не надвишава три месеца, при условие че основанията за временното спиране продължават да са приложими. Ако срокът на действие не бъде удължен след посочения тримесечен срок, временното спиране на задълженията автоматично се прекратява.
Преди спирането на задълженията, посочени в член 8, или удължаването на срока на временното спиране на тези задължения съгласно настоящия параграф, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за намеренията си и излага своите мотиви. ЕОЦКП предоставя на компетентния орган възможно най-скоро становището си по въпроса дали спирането или удължаването на срока на временното спиране на задълженията е оправдано в съответствие с първа и втора алинея.
5. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за да определи следното:
а)
параметрите и методите за изчисляване на прага на ликвидност, посочен в параграф 4 във връзка с финансовия инструмент. Параметрите и методите, с които държавите членки изчисляват прага, се определят по такъв начин, че достигането му да представлява значителен спад на ликвидността във всички места на търговия в рамките на Съюза за съответния финансов инструмент въз основа на критериите по член 2, параграф 1, точка 17;
б)
диапазона на цените или котировките „купува“ и „продава“ и дълбочината на интересите за търговия при тези цени или индикативни цени „купува“ и „продава“ преди сключването на сделката, които са близки до цената на интересите за търговия, които следва да бъдат публикувани за всеки съответен клас финансови инструменти съгласно член 8, параграфи 1 и 4, при отчитане на необходимото калибриране спрямо различните видове системи за търговия, както се посочва в член 8, параграф 2;
в)
размера на нарежданията, които са големи по размер, и вида и минималния размер на нарежданията, държани в система за управление на нареждания до разкриване на информацията, за които разкриването на информация преди извършване на сделката може да бъде отменено съгласно параграф 1 за всеки съответен клас финансови инструменти;
г)
размера, специфичен за финансовия инструмент, посочен в параграф 1, буква б), и определението на системите за искане на котировки и системите за гласова търговия, за които разкриването на информация преди извършване на сделката може да бъде отменено съгласно параграф 1;
Когато определя специфичния за финансовия инструмент размер, който би изложил доставчиците на ликвидност на неоснователен риск, и отчита дали съответните участници на пазара са непрофесионални инвеститори или инвеститори на едро, в съответствие с параграф 1, буква б), ЕОЦКП взема под внимание следните фактори:
i)
дали при такива размери доставчиците на ликвидност са в състояние да хеджират рисковете си;
ii)
когато пазарът за финансовия инструмент или клас финансови инструменти се състои отчасти от непрофесионални инвеститори, средната стойност на сделките, сключени от тези инвеститори;
д)
финансовите инструменти или класовете финансови инструменти, за които няма ликвиден пазар, за които разкриването на информация преди извършването на сделката може да бъде отменено съгласно параграф 1.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 10
Изисквания за прозрачност след сключването на сделките, наложени на местата на търговия по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично цените, обема и времето, в което са сключени сделките, по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, които се търгуват на място на търговия. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, оповестяват публично данните за всички такива сделки, колкото се може по-близо до реалното време в зависимост от техническите възможности.
2. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят достъп при разумни търговски условия и на недискриминационна основа до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1, на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват данни за своите сделки с облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати съгласно член 21.
Член 11
Разрешение за отложено публикуване
1. Компетентните органи могат да разрешават на пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да предвиждат отложено публикуване на данните за сделките в зависимост от размера или вида на сделката.
По-специално, компетентните органи могат да разрешават отложено публикуване по отношение на сделки, които:
а)
са големи по размер в сравнение с нормалния размер на пазара за тази облигация, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, които се търгуват на място на търговия, или за клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, които се търгуват на място на търговия, или
б)
са свързани с облигация, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, които се търгуват на място на търговия, или клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, които се търгуват на място на търговия и за които няма ликвиден пазар;
в)
надхвърлят размера, характерен за тази облигация, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, търгувани на място на търговия, или този клас облигации, структуриран финансов продукт, квота за емисии или дериват, търгувани на място на търговия, което би изложило доставчиците на ликвидност на неоснователен риск, и при отчитане на това дали съответните участници на пазара са непрофесионални или инвеститори на едро.
Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, получават предварителното одобрение на компетентния орган за предложените мерки за отложено публикуване на сделките и оповестяват ясно тези мерки на участниците на пазара и на обществеността. ЕОЦКП следи за прилагането на тези мерки за отложено публикуване на сделките и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се използват на практика.
2. Компетентният орган, отговорен за надзора на едно или повече места на търговия, където се търгува даден клас облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати, може временно да спре задълженията, посочени в член 10, когато ликвидността на този клас финансови инструменти спадне под прага, определен в съответствие с методологията, посочена в член 9, параграф 5, буква а). Този праг се определя въз основа на обективни критерии, специфични за пазара на въпросния финансов инструмент. Това временно спиране се публикува на уебсайта на съответния компетентен орган.
Временното спиране на задълженията има първоначален срок на действие от най-много три месеца от датата на публикуването му на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на спирането на задълженията може да бъде удължен, като всеки следващ срок не надвишава три месеца, при условие че основанията за временното спиране продължават да са приложими. Когато срокът на действие не бъде удължен след посочения тримесечен период, временното спиране на задълженията автоматично се прекратява.
Преди спирането на задълженията, посочени в член 10, или удължаването на срока на временното спиране на тези задължения, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за намеренията си и излага своите мотиви. ЕОЦКП предоставя на компетентния орган възможно най-скоро становището си по въпроса дали спирането или удължаването на срока на временното спиране на задълженията е оправдано в съответствие с първа и втора алинея.
3. Във връзка с разрешение за отложено публикуване компетентните органи могат:
а)
да изискват публикуването на ограничени данни за дадена сделка или данни за няколко сделки в обобщен вид, или съчетание от двете, по време на срока на отложеното публикуване;
б)
да разрешат обемът на отделни сделки да не се публикува по време на удължен срок на отложено публикуване;
в)
по отношение на недяловите инструменти, които не са държавни дългови инструменти, да позволят публикуването на данните за няколко сделки в обобщен вид по време на удължен срок на отложено публикуване;
г)
по отношение на държавните дългови инструменти да разрешат публикуването на данните за няколко сделки в обобщен вид за неопределен срок.
Във връзка с държавните дългови инструменти, букви б) и г) могат да се използват самостоятелно или последователно, като по този начин след изтичането на удължения срок на непубликуване на обема, обемите могат да се публикуват в обобщен вид.
По отношение на всички останали финансови инструменти, когато изтече срокът на отложеното публикуване, оставащите данни за сделката и всички данни за отделните сделки се публикуват.
4. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на следните данни по начин, който позволява публикуването на информацията, изисквана съгласно член 66 от Директива 2014/65/ЕС:
а)
данни за сделките, които инвестиционните посредници, включително систематичните участници, пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, включват в информацията, предоставена на обществеността за всеки съответен клас финансови инструменти в съответствие с член 10, параграф 1, включително идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно член 10, параграф 1 и член 21, параграф 1, като се прави разграничение между видовете, определени от фактори, свързани главно със стойността на финансовите инструменти, и видовете, определени от други фактори;
б)
срокът, за който ще се счита, че е в съответствие със задължението да се публикува възможно най-близо до реалното време, включително когато сделките се извършват извън обичайните часове за търговия;
в)
условията за разрешаване на инвестиционните посредници, в т.ч. систематичните участници, пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, да предвиждат отложено публикуване на данни за сделките за всеки съответен клас финансови инструменти в съответствие с параграф 1 от настоящия член и член 21, параграф 4;
г)
критериите, които ще се прилагат за определяне на размера или вида на сделките, за които съгласно параграф 3 се разрешава отложено публикуване и публикуване на ограничени данни за сделката, или публикуване на данни за няколко сделки в обобщен вид, или непубликуване на обема на сделката, като се обръща специално внимание на възможността за удължаване на срока на отложено публикуване за някои финансови инструменти в зависимост от тяхната ликвидност.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА 3
Задължение за предоставяне на търговски данни при индивидуални и разумни търговски условия
Член 12
Задължение за индивидуално предоставяне на данни преди и след сключването на сделките
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, осигуряват публичен достъп до информацията, публикувана в съответствие с членове 3, 4 и 6-11, като предоставят индивидуално данните преди и след сключването на сделките.
2. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на данните, които да бъдат предоставяни преди и след сключването на сделките с цел прозрачност, включително степента на подробност на данните, за които трябва да се предостави публичен достъп, както е посочено в параграф 1.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 13
Задължение за предоставяне на данни преди и след сключването на сделките при разумни търговски условия
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, предоставят публичен достъп до информацията, публикувана в съответствие с членове 3, 4 и 6-11, при разумни търговски условия, и осигуряват недискриминационен достъп до нея. Тази информация се предоставя безплатно 15 минути след публикуването.
2. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове, с които се уточнява какво представляват разумни търговски условия за оповестяване на посочената в параграф 1 информация.
ДЯЛ III
ПРОЗРАЧНОСТ ЗА СИСТЕМАТИЧНИТЕ УЧАСТНИЦИ И ИНВЕСТИЦИОННИТЕ ПОСРЕДНИЦИ, ТЪРГУВАЩИ НА ИЗВЪНБОРСОВИТЕ ПАЗАРИ
Член 14
Задължение за систематичните участници да публикуват твърди котировки за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти
1. Инвестиционните посредници публикуват твърди котировки за тези акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия, за които те са систематични участници и за които има ликвиден пазар.
Когато за посочените в първа алинея финансови инструменти няма ликвиден пазар, систематичните участници съобщават котировките на клиентите си при поискване.
2. Настоящият член и членове 15, 16 и 17 се прилагат за систематичните участници, когато сключват сделки в размери, които не надвишават стандартния размер на пазара. Систематичните участници не попадат в обхвата на разпоредбите на настоящия член и на членове 15, 16 и 17, когато сключват сделки в размери, които надвишават стандартния размер на пазара.
3. Систематичните участници могат да определят размера или размерите, за които ще направят котировка. Минималният размер, за който ще направят котировка, се равнява на поне 10 % от стандартния размер на пазара за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати или други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия. За конкретна акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент, търгувани на място на търговия,всяка котировка включва твърда цена или цени „купува“ и „продава“ за размер или размери, които биха могли да достигнат стандартния размер на пазара за класа акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, към която принадлежи финансовият инструмент. Цената или цените отразяват преобладаващите пазарни условия за тази акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент.
4. Акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти се групират в класове в зависимост от средноаритметичната стойност на нарежданията, изпълнени на пазара за този финансов инструмент. Стандартният размер на пазара за всеки клас акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти е размерът, който е представителен за средноаритметичната стойност на нарежданията, изпълнени на пазара за финансовите инструменти, включени във всеки клас.
5. Пазарът на всяка акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент се състои от всички нареждания, изпълнени в Съюза за този финансов инструмент, с изключение на тези, чийто размер е по-голям от нормалния за пазара.
6. Компетентният орган на най-относимия пазар по отношение на ликвидността, както е определено в член 26, определя поне веднъж годишно за всяка акция, депозитарна разписка, борсово търгуван фонд, сертификат и друг подобен финансов инструмент класът, към който той принадлежи в зависимост от средноаритметичната стойност на нарежданията, изпълнени на пазара за този финансов инструмент. Тази информация се оповестява сред всички участници на пазара и се предава на ЕОЦКП, който я публикува на своя уебсайт.
7. За да се гарантира ефикасното оценяване на акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати или други подобни финансови инструменти и за да се максимизира възможността на инвестиционните посредници да постигат най-добрата сделка за техните клиенти, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел допълнително определяне на договореностите, свързани с публикуването на твърдите котировки, посочени в параграф 1, определяне на това дали цените отразяват преобладаващите пазарни условия, както се посочва в параграф 3, и стандартния размер на пазара, посочен в параграфи 2 и 4.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 15
Изпълнение на нарежданията на клиентите
1. Систематичните участници оповестяват редовно и непрекъснато своите котировките по време на обичайните часове за търговия. Те могат да актуализират котировките си по всяко време. Позволено им е да ги оттеглят при извънредни пазарни обстоятелства.
Държавите членки изискват инвестиционните посредници, които отговарят на определението за систематичен участник, да уведомяват техния компетентен орган. Това уведомление се предава на ЕОЦКП. ЕОЦКП съставя списък на всички систематични участници в Съюза.
Котировките се оповестяват по начин, който е леснодостъпен за другите участници на пазара при разумни търговски условия.
2. Систематичните участници изпълняват нарежданията, които получават от своите клиенти за акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, за които те са систематични участници, по котираните цени в момента на получаването на нареждането, като спазват член 27 от Директива 2014/65/ЕС.
При надлежно обосновани случаи обаче те могат да изпълняват тези нареждания по по-добра цена, при условие че тази цена е в оповестения диапазон, близък до пазарните условия.
3. Систематичните участници могат да изпълняват нареждания, които получават от своите професионални клиенти по цени, различни от котираните, без да е необходимо да отговарят на изискванията, определени в параграф 2, за сделките, чието изпълнение обхваща няколко ценни книжа в рамките на една и съща сделка, или по отношение на нарежданията, които подлежат на условия, различни от приложимата пазарна цена.
4. Когато систематичен участник, който предлага само една котировка, или чиято най-висока котировка е по-ниска от стандартния размер на пазара, получава нареждане от клиент, което е с по-голям размер от размера на неговата котировка, но по-малък от стандартния за пазара, той може да реши да изпълни тази част от нареждането, която надвишава размера на неговата котировка, при условие че изпълнението е по котираната цена, освен ако в условията, посочени в параграфи 2 и 3 не предвидено друго. Когато систематичен участник прави котировка за различни размери и получава нареждане между тези размери, която решава да изпълни, той изпълнява нареждането по една от котираните цени в съответствие с член 28 от Директива 2014/65/ЕС, освен ако в параграфи 2 и 3 от настоящия член не е предвидено друго.
5. На Комисията се предоставят правомощия за приемане на делегирани актове в съответствие с член 50, с които се уточнява какво представляват разумни търговски условия за оповестяване на посочените в параграф 1 котировки.
Член 16
Задължения на компетентните органи
Компетентните орган проверяват дали:
а)
инвестиционните посредници актуализират редовно цените „купува“ и „продава“, публикувани в съответствие с член 14, и поддържат цени, които отразяват преобладаващите пазарни условия;
б)
инвестиционните посредници спазват условията за предоставяне на по-добра цена, определени в член 15, параграф 2.
Член 17
Достъп до котировки
1. На систематичните участници се разрешава да изберат в зависимост от своята търговска политика и по обективен и недискриминационен начин клиентите, на които предоставят достъп до своите котировки. За тази цел те разполагат с ясни правила, уреждащи достъпа до техните котировки. Систематичните участници могат да откажат да встъпят в или да прекъснат деловите си отношения с клиенти по търговски съображения, като например кредитния статус на клиента, риска от контрагента и окончателния сетълмент на сделката.
2. С цел да се ограничи риска от експозиции към един и същ клиент по множество сделки, на систематичните участници се разрешава да ограничават по недискриминационен начин броя на сделките със същия клиент, за които се ангажират да бъдат сключени по публикуваните условия. Те могат да ограничават по недискриминационен начин и в съответствие с разпоредбите на член 28 от Директива 2014/65/ЕС общия брой на сделките с различни клиенти, изпълнявани едновременно, при условие че това е допустимо само когато броят и/или обемът на нарежданията, подадени от клиентите, значително надвишава нормата.
3. За да се гарантира ефикасното оценяване на акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати или други подобни финансови инструменти и за да се максимизира възможността на инвестиционните посредници да постигат най-добрата сделка за техните клиенти, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 50 за определяне на:
а)
критериите, по които се определя дали котировките се публикуват редовно и постоянно и дали са леснодостъпни, съгласно посоченото в член 15, параграф 1, както и средствата, които инвестиционните посредници могат да използват, за да изпълнят задължението си да публикуват своите котировки, сред които са следните възможности:
i)
чрез системата на всеки регулиран пазар, на който въпросният инструмент е допуснат до търговия;
ii)
чрез одобрен механизъм за публикуване (ОМП);
iii)
чрез собствени мерки;
б)
критериите за определяне на сделките, чието изпълнение, свързано с няколко ценни книжа, представлява една-единствена сделка, или нарежданията, които подлежат на условия, различни от текущата пазарна цена съгласно посоченото в член 15, параграф 3;
в)
критериите, по които се определят извънредните пазарни условия, позволяващи оттеглянето на котировки, както и условията за актуализиране на котировките, съгласно посоченото в член 15, параграф 1;
г)
критериите, по които се определя кога броят и/или обемът на нарежданията, дадени от клиентите, значително надвишава нормата, посочена в параграф 2;
д)
критериите, по които се определя кога цените попадат в оповестения диапазон, близък до пазарните условия, както е посочено в член 15, параграф 2.
Член 18
Задължение на систематичните участници да оповестяват твърди котировки за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати
1. Инвестиционните посредници оповестяват твърди котировки за облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, търгувани на място на търговия, за които те са систематични участници и за които има ликвиден пазар, когато са изпълнени следните условия:
а)
клиент на систематичен участник иска от него котировка;
б)
те са съгласни да предоставят котировка.
2. По отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, търгувани на място на търговия, за които не съществува ликвиден пазар, систематичните участници, ако се съгласят да предоставят котировка, я съобщават на клиентите си при поискване. Това задължение може да бъде отменено при спазване на условията, посочени в член 9, параграф 1.
3. Систематичните участници могат да актуализират котировките си по всяко време. Те могат да оттеглят своите котировки при извънредни пазарни обстоятелства.
4. Държавите членки изискват инвестиционните посредници, които отговарят на определението за систематичен участник да уведомяват техните компетентни огани. Това уведомление се изпраща на ЕОЦКП. ЕОЦКП установява списък на всички систематични участници в Съюза.
5. Систематичните участници предоставят на другите си клиенти твърдите котировки, публикувани в съответствие с параграф 1. Независимо от това, те имат право да решават, въз основа на търговската си политика и по обективен и недискриминационен начин, на кои клиенти да дават достъп до котировките си. За тази цел систематичните участници въвеждат ясни стандарти за регулиране на достъпа до котировките си. Систематичните участници могат да откажат да встъпят в или да прекъснат деловите си отношения с клиенти по търговски съображения, като например кредитния статус на клиента, риска от контрагента и окончателния сетълмент на сделката.
6. Систематичните участници се ангажират да сключват сделки съгласно публикуваните условия с всички други клиенти, на които са предоставили котировката в съответствие с параграф 4, когато нейният размер е равен или по-малък от специфичния за финансовия инструмент размер, определен в съответствие с член 9, параграф 5, буква г).
Систематичните участници не подлежат на задължението за публикуване на твърди котировки съгласно параграф 1 за финансови инструменти, които са под прага на ликвидност, определен в съответствие с член 9, параграф 4.
7. На систематичните участници се разрешава да ограничават по недискриминационен и прозрачен начин броя на сделките, които се ангажират да сключват с клиенти по конкретна котировка.
8. Котировките, публикувани в съответствие с параграфи 1 и 5, и тези, чийто размер е равен или по-малък от размера, посочен в параграф 5, се оповестяват по начин, който е леснодостъпен за другите участници на пазара при разумни търговски условия.
9. Цената или цените на котировките са от такова естество, което гарантира, че систематичният участник изпълнява своите задължения по член 27 от Директива 2014/65/ЕС, когато това е приложимо, и отразяват преобладаващите пазарни условия по отношение на цените, по които се сключват сделки за същите или подобни финансови инструменти на място на търговия.
При надлежно обосновани случаи обаче те могат да изпълняват нареждания при по-добра цена, при условие че тази цена е в оповестения диапазон, близък до пазарните условия.
10. Систематичните участници не попадат в обхвата на разпоредбите на настоящия член, когато сключват сделки в размери, които надвишават специфичния за финансовия инструмент размер, определен в съответствие с член 9, параграф 5, буква г).
Член 19
Наблюдение от страна на ЕОЦКП
1. Компетентните органи и ЕОЦКП следят за прилагането на член 18 по отношение на размерите, по които се предоставят котировки на клиентите на инвестиционния посредник и на другите участници на пазара във връзка с други търговски дейности на инвестиционния посредник, както и степента, в която котировките отразяват преобладаващите пазарни условия в сравнение със сделки с еднакви или подобни инструменти на място на търговия. ЕОЦКП представя на Комисията доклад относно прилагането на член 18 в рамките на 3 януари 2019 г. В случай на интензивни котировки и търговия дори и малко над прага, посочен в член 18, параграф 6, или извън преобладаващите пазарни условия, ЕОЦКП представя на Комисията доклад преди тази дата.
2. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за определяне на размерите, посочени в член 18, параграф 6, при които инвестиционният посредник сключва сделки с всички други клиенти, на които е предоставил котировката. Специфичният за финансовия инструмент размер се определя в съответствие с критериите, посочени в член 9, параграф 5, буква г).
3. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове, с които се уточнява какво представляват разумни търговски условия за оповестяване на котировките, както е посочено в параграф 18, параграф 8.
Член 20
Задължение за прозрачност след сключването на сделките, наложено на инвестиционните посредници, включително систематичните участници по отношение на акции, борсово търгувани фондове, депозитарни разписки, сертификати и други подобни финансови инструменти
1. Инвестиционните посредници, които сключват за собствена сметка или от името на клиенти сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия, оповестяват обема и цената на тези сделки и часа на сключването им. Тази информация се оповестява чрез ОМП.
2. Информацията, която се оповестява в съответствие с параграф 1 от настоящия член, и сроковете, в които тя се публикува, съответстват на изискванията, приети съгласно член 6, включително регулаторните технически стандарти, приети в съответствие с член 7, параграф 2, буква а). Когато в мерките, приети съгласно член 7, се предвижда отложено публикуване за някои категории сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти, търгувани на място на търговия, тази възможност се прилага също за тези сделки, когато те са сключени извън място на търговия.
3. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти, с които се определя следното:
а)
идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно настоящия член, като се прави разграничение между видовете, зависещи главно от стойността на финансовите инструменти и видовете, определени от други фактори;
б)
прилагане на задължението по параграф 1 към сделките, в които се прибягва до тези финансови инструменти с цел обезпечение, заемане или за други цели, когато замяната на финансовите инструменти се определя от фактори, различни от актуалната пазарна оценка на финансовия инструмент.
в)
страната по дадена сделка, която трябва да оповести публично сделката в съответствие с параграф 1, ако и двете страни по сделката са инвестиционни посредници.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 21
Задължение за прозрачност след сключването на сделките, наложено на инвестиционните посредници, включително систематичните участници по отношение на облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати
1. Инвестиционните посредници, които сключват за собствена сметка или от името на клиенти сделки с облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, търгувани на място на търговия, оповестяват обема и цената на тези сделки и времето, когато са сключени. Тази информация се оповестява чрез ОМП.
2. Всяка отделна сделка се оповестява публично веднъж чрез един ОМП.
3. Информацията, която се оповестява в съответствие с параграф 1, и сроковете, в които тя се публикува, съответстват на изискванията, приети съгласно член 10, включително регулаторните технически стандарти, приети в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б).
4. Компетентните органи могат да разрешават на инвестиционните посредници да предвиждат отложено публикуване или могат да изискват публикуването на ограничени данни за дадена сделка или данни за няколко сделки в обобщен вид, или съчетание от двете по време на срока на отложеното публикуване, или могат да разрешават информацията за обема на отделни сделки да не се публикува по време на удължен срок на отложено публикуване, или, ако става дума за недялови финансови инструменти, които не са държавни дългови инструменти, могат да разрешат публикуването на данни за няколко сделки в обобщен вид по време на удължен срок на отложено публикуване, или в случай на държавни дългови инструменти могат да разрешат публикуването на данните за няколко сделки в обобщен вид за неопределен период от време, както и могат временно да спират задълженията по параграф 1 при същите условия, както е посочено в член 11.
Когато мерките, приети в съответствие с член 11, предвиждат отложено публикуване и публикуване на ограничени данни в обобщен вид, или съчетание от двете, или непубликуване на обема на определени категории сделки с облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати, търгувани на място на търговия, тази възможност се прилага за тези сделки и когато те се извършват извън местата на търговия.
5. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, по такъв начин, че да се даде възможност за публикуването на информацията, изисквана съгласно член 64 от Директива 2014/65/ЕС, за определяне на следното:
а)
идентификаторите за различните видове сделки, публикувани съгласно настоящия член, като се прави разграничение между видовете, зависещи главно от стойността на финансовите инструменти, и видовете, определени от други фактори;
б)
прилагането на задължението по параграф 1 към сделките, в които се прибягва до тези финансови инструменти с цел обезпечение, заемане или за други цели, когато замяната на финансовите инструменти се определя от фактори, различни от актуалната пазарна оценка на финансовия инструмент.
в)
страната по дадена сделка, която трябва да оповести публично сделката в съответствие с параграф 1, ако и двете страни по сделката са инвестиционни посредници.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 22
Предоставяне на информация за целите на прозрачността и други изчисления
1. С оглед извършването на изчисленията за определяне на изискванията за прозрачност преди и след сключването на сделките и на режимите на задължението за търговия, постановени от членове 3-11, членове 14-21 и член 32, които се прилагат за финансовите инструменти и определянето на това дали даден инвестиционен посредник е систематичен участник по смисъла на член 2, параграф 3, компетентните органи могат да изискват информация от:
а)
местата на търговия;
б)
ОМП; както и
в)
ДКД.
2. Местата на търговия, ОМП и ДКД съхраняват необходимите данни за достатъчен период от време.
3. Компетентните органи предават подобна информация на ЕОЦКП при искане от страна на ЕОЦКП за изготвянето на докладите, посочени в член 5, параграфи 4, 5 и 6.
4. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на съдържанието и периодичността на исканията за данни, както и форматите и сроковете, в които местата на търговия, ОМП и ДКД трябва да отговарят на тези искания в съответствие с параграф 1, видовете данни, подлежащи на съхраняване, и минималния срок, за който местата на търговия, ОМП и ДКД трябва да съхраняват данните, за да могат да отговарят на тези искания в съответствие с параграф 2.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в настоящия параграф регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 23
Задължение за търговия, приложимо за инвестиционните посредници
1. Инвестиционните посредници гарантират, че предприетите от тях сделки с акции, допуснати до търговия на регулиран пазар или търгувани на място на търговия, се извършват на регулиран пазар, МСТ или от систематични участници, или на място на търговия, намиращо се в трета държава и оценено като еквивалентно в съответствие с член 25, параграф 4, буква а) от Директива 2014/65/ЕС, по целесъобразност, освен ако тези сделки по своите характеристики:
а)
не са несистематични, на аd hoc принцип, нерегулярни и редки, или
б)
не се извършват между допустими и/или професионални контрагенти и не допринасят за процеса на определяне на цените.
2. Инвестиционен посредник, управляващ вътрешна съпоставителна система, който изпълнява нареждания на клиенти за сделки с акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти на многостранна основа, трябва да гарантира, че притежава разрешително като МСТ в съответствие с Директива 2014/65/ЕС, и да спазва всички съответни разпоредби, свързани с подобни разрешителни.
3. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на конкретните характеристики на тези сделки с акции, които не допринасят за процеса на определяне на цените съгласно посоченото в параграф 1, като взема под внимание следните случаи:
а)
сделките, които не осигуряват ликвидност; или
б)
когато размяната на подобни финансови инструменти се определя от фактори, различни от текущата пазарна оценка на финансовия инструмент.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ДЯЛ IV
ДОКЛАДВАНЕ НА СДЕЛКИ
Член 24
Задължение за запазване на целостта на пазара
Без да се засяга разпределението на отговорностите за прилагането на Регламент (ЕС) № 596/2014, компетентните органи, под координацията на ЕОЦКП и в съответствие с член 31 от Регламент (ЕО) № 1095/2010, следят дейността на инвестиционните посредници, за да се гарантира, че последните действат почтено, безпристрастно и професионално и по начин, който способства за целостта на пазара.
Член 25
Задължение за поддържане на архиви
1. Инвестиционните посредници съхраняват на разположението на компетентния орган за период от пет години съответните данни, свързани с всички нареждания и всички сделки с финансови инструменти, които са сключили за собствена сметка или от името на клиент. При сделки, сключени от името на клиенти, данните съдържат цялата информация и подробни сведения за самоличността на клиента, както и информацията, изисквана съгласно Директива 2005/60 на Европейския парламент и на Съвета (27). ЕОЦКП може да поиска достъп до тази информация в съответствие с процедурата и при условията, установени в член 35 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. Операторът на място на търговия съхранява на разположението на компетентния орган за срок от най-малко пет години данните, свързани с всички нареждания за финансови инструменти, които са обявени чрез неговите системи. В архивите се съдържат съответните данни, представляващи характеристиките на нареждането, включително данните, свързващи нареждането с извършената(ите) сделка(и), произтичаща(и) от него и (даннитее във връзка с които) се отчитат в съответствие с член 26, параграфи 1 и 3. ЕОЦКП действа като посредник и координатор по отношение на достъпа до информация, който компетентните органи получават съгласно настоящия параграф.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на свързаните с нареждането данни, които подлежат на изискването за съхранение съгласно параграф 2 от настоящия член и които не са посочени в член 26.
Тези проекти на регулаторни технически стандарти включват идентификационния код на членовете или участниците, предали нареждането, идентификационния код на нареждането, датата и часа на предаването му, неговите характеристики, в т.ч. вида на нареждането, ограничението за цената, ако е приложимо, срока на валидност, всякакви конкретни указания за нареждането, данни за изменение, отмяна, частично или цялостно изпълнение на нареждането, агента или възложителя.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 26
Задължение за докладване на сделките
1. Инвестиционните посредници, които сключват сделки с финансови инструменти, представят пълен и прецизен отчет за тези сделки пред компетентния орган възможно най-бързо и не по-късно от края на следващия работен ден.
В съответствие с член 85 от Директива 2014/65/ЕС компетентните органи вземат необходимите мерки, с които да се гарантира, че компетентният орган на най-относимия пазар по отношение на ликвидността на тези финансови инструменти също получава тази информация.
Компетентните органи предоставят на ЕОЦКП при поискване всяка информация, която се отчита в съответствие с настоящия член.
2. Посоченото в параграф 1 задължение се прилага по отношение на:
а)
финансови инструменти, които са допуснати до търговия или се търгуват на място на търговия, или които са предмет на заявление за допускане до търговия;
б)
финансови инструменти, когато базовият инструмент е финансов инструмент, търгуван на място на търговия; както и
в)
финансови инструменти, когато базовият инструмент е индекс или кошница, включваща финансови инструменти, търгувани на място на търговия.
Задължението се прилага за сделки с финансови инструменти, посочени в букви а) - в), независимо дали тези сделки са извършени или не на място на търговия.
3. В отчетите се съдържат по-специално имената и броят на купените или продадените финансови инструменти, количеството, датите и времето на изпълнението, както и цените, по които са сключени сделките, указание за идентификация на клиентите, от чието име инвестиционният посредник е сключил сделката, указание за идентификация на лицата и на компютърния алгоритъм в рамките на инвестиционния посредник, които отговарят за инвестиционното решение и за сключването на сделката, указание за идентификация на приложимото освобождаване, съгласно което е сключена сделката, средствата за идентификация на въпросните инвестиционни посредници, както и указание за идентификация на късите продажби, съгласно определението в член 2, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 236/2012, по отношение на всички акции и държавни дългови инструменти в обхвата на членове 12, 13 и 17 от посочения регламент. За сделки, които не са сключени на място на търговия, в докладите се съдържа указание за идентификация на видовете сделки в съответствие с мерките, които трябва да бъдат приети по силата на член 20, параграф 3, буква а) и член 21, параграф 5, буква а). За стокови деривати в докладите се посочва дали сделката води до намаляване на риска по обективно измерим начин съгласно член 57 от Директива 2014/65/ЕС.
4. Инвестиционните посредници, които предават нареждания, включват при предаването на тези нареждания всички данни съгласно посоченото в параграфи 1 и 3. Вместо да включват споменатите данни, когато предава нареждания, инвестиционният посредник може да реши да отчете предаденото нареждане, ако то е изпълнено, като сделка съгласно изискванията по параграф 1. В този случай в отчета за сделката от страна на инвестиционния посредник се посочва, че той се отнася за предадено нареждане.
5. Операторът на място на търговия изготвя подробни отчети в съответствие с параграфи 1 и 3 за сделките с финансови инструменти, търгувани на неговата платформа, които се сключват чрез системите му от дружество, което не е предмет на настоящия регламент.
6. При отчитане на указанията за идентификацията на клиенти съгласно параграфи 3 и 4 инвестиционните посредници използват идентификационен номер за юридически лица, въведен за идентифицирането на клиенти, които са юридически лица.
ЕОЦКП разработва до 3 януари 2016 г. насоки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010, за да гарантира, че прилагането на идентификационни номера за юридически лица в рамките на Съюза съответства на международните стандарти, и по-специално на стандартите, установени от Съвета за финансова стабилност.
7. Отчетите се представят пред компетентните органи или от самия инвестиционен посредник, от ОМД, който действа от негово име, или от мястото на търговия, чрез чиито системи е била сключена сделката, в съответствие с параграфи 1, 3 и 9.
Инвестиционните посредници имат отговорност за пълнотата, точността и навременното предаване на докладите, които се представят на компетентния орган.
Чрез дерогация от тази отговорност, когато инвестиционен посредник докладва данни за тези транзакции чрез ОМД, който действа от негово име, или място на търговия, инвестиционният посредник не носи отговорност за грешки в пълнотата, точността или навременното предаване на докладите, които са свързани с ОМД или с мястото на търговия. В тези случаи и при условията на член 66, параграф 4 от Директива 2014/65/ЕС ОМД или мястото на търговия отговарят за тези грешки.
Инвестиционни посредници трябва независимо от това да предприемат разумни стъпки за проверка на изчерпателността, точността и навременността на отчетите за транзакции, които са били предадени от тяхно име.
Държавата членка по произход изисква от мястото на търговия, когато изготвя отчети от името на инвестиционния посредник, да има въведени работещи механизми за сигурност, предвидени така, че да се гарантира сигурността и установяването на автентичността на средствата, чрез които се предава информацията, да се сведе до минимум рискът от подправяне на данните и непозволеният достъп и да се предотврати изтичането на информация, като се осигурява поверителността на данните по всяко време. Държавата членка по произход изисква от мястото на търговия да поддържа необходимите ресурси и да разполага с резервно оборудване, за да може да предлага и поддържа услугите си по всяко време.
Системите за съпоставяне на сделките или за докладване, включително регистрите на трансакции, регистрирани или признати съгласно дял VI от Регламент (ЕС) № 648/2012, могат да бъдат одобрени от компетентния орган като ОМД, за да предават отчети за сделки на компетентния орган в съответствие с параграфи 1, 3 и 9.
Когато сделките са били отчетени пред регистър на трансакции в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012, който е одобрен като ОМД, и когато тези отчети съдържат данните, изисквани по параграфи 1, 3 и 9 и са предадени на компетентния орган от регистъра на трансакции в срока, посочен в параграф 1, задължението на инвестиционния посредник, посочено в параграф 1, се счита за изпълнено.
Когато са налице грешки или пропуски в отчетите за сделки, ОМД, инвестиционният посредник или мястото на търговия, докладващи за операцията, коригира информацията и представя коригиран доклад на компетентния орган.
8. Когато в съответствие с член 35, параграф 8 от Директива 2017/65/ЕС отчетите, които са предвидени съгласно настоящия член, се предават на компетентния орган на приемащата държава членка, той предава тази информация на компетентните органи на държавата членка по произход на инвестиционния посредник, освен ако компетентните органи на държавата членка по произход решат, че не искат да получават тази информация.
9. ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
стандартите и форматите за данните, които трябва да се спазват за публикуването на информацията в съответствие с параграфи 1 и 3, включително методите и условията за докладване на финансови сделки, както и формата и съдържанието на тези отчети;
б)
критериите за определяне на съответния пазар в съответствие с параграф 1;
в)
референциите на купените или продадените финансови инструменти, количеството, датите и времето на изпълнение, както и цените, по които са сключени сделките, подробните сведения за самоличността на клиентите, указанието за идентификация на клиентите, от чието име инвестиционният посредник е сключил сделката, указанието за идентификация на лицата и на компютърния алгоритъм в рамките на инвестиционния посредник, който отговаря за решението да се инвестира и да бъде сключена сделката, указанието за идентификация на приложимото освобождаване, съгласно което е сключена сделката, средствата за идентификация на въпросните инвестиционни посредници, начина, по който е извършена сделката, полетата с данни, необходими за обработката и анализа на отчетите за сделките в съответствие с параграф 3, и
г)
указанието за идентификация на къси продажби на акции и държавен дълг, както е посочено в параграф 3;
д)
съответните класове финансови инструменти, които подлежат на докладване в съответствие с параграф 2;
е)
условията, при които държавите членки разработват, предоставят и поддържат идентификационни номера за юридически лица в съответствие с параграф 6, и условията, при които тези идентификационни номера за юридически лица се използват от инвестиционните посредници, за да дават, съгласно параграфи 3, 4 и 5, указания за идентификация на клиентите в отчетите за сделките, които те трябва да изготвят съгласно параграф 1;
ж)
прилагането на задълженията за докладване на сделките за клонове на инвестиционни посредници;
з)
какво означава сделка и извършване на сделка за целите на настоящия член.
и)
кога се счита, че даден инвестиционен посредник е предал нареждане за целите на параграф 4.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
10. До 3 януари 2019 г. ЕОЦКП представя на Комисията доклад за функционирането на настоящия член, включително неговото взаимодействие със свързаните задължения за докладване съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012, и дали съдържанието и формата на отчетите за сделките, получени и обменени между компетентните органи, им позволява да осъществяват цялостно наблюдение на дейността на инвестиционните посредници в съответствие с член 24 от настоящия регламент. Комисията може да предприеме стъпки, за да предложи всякакви промени, включително такива, в които се предвижда сделките, вместо да бъдат предавани на компетентните органи, да бъдат предавани само на единна система, определена от ЕОЦКП. Комисията препраща доклада на ЕОЦКП на Европейския парламент и Съвета.
Член 27
Задължение за предоставяне на референтни данни за финансовите инструменти
1. По отношение на финансовите инструменти, допуснати до търговия на регулирани пазари или търгувани на многостранни системи за търговия (МСТ), или организирани системи за търговия (ОСТ), местата на търговия предоставят на компетентните органи референтни данни за идентифициране на инструментите за целите на докладване на сделките съгласно член 26.
По отношение на други финансови инструменти, обхванати от член 26, параграф 2, търгувани на неговата система, всеки системен участник предоставя на своя компетентен орган референтни данни, свързани с тези финансови инструменти.
Референтните данни за идентифициране се подготвят за предаване на компетентния орган в електронен и стандартизиран формат, преди да започне търговията с финансовия инструмент, за който се отнасят. Референтните данни за финансовия инструмент се актуализират във всеки случай, когато има изменение на данните по отношение на финансовия инструмент. Тези уведомления трябва своевременно да бъдат предавани от компетентните органи на ЕОЦКП, който ги публикува незабавно на своя уебсайт. ЕОЦКП дава достъп на компетентните органи до тези референтни данни.
2. За да могат компетентните органи да следят, съгласно член 26, дейността на инвестиционните посредници, с оглед гарантиране, че последните действат почтено, безпристрастно и професионално и по начин, който способства за целостта на пазара, ЕОЦКП и компетентните органи въвеждат необходимите мерки, за да гарантират, че:
а)
ЕОЦКП и компетентните органи ефективно получават референтните данни за финансовите инструменти в изпълнение на параграф 1;
б)
качеството на така получените данни е подходящо за целите на докладване на сделките съгласно член 26;
в)
референтните данни за финансовите инструменти, получени в изпълнение на параграф 1, ефективно се обменят между съответните компетентни органи.
3. ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
стандартите и форматите за референтните данни за финансовите инструменти в съответствие с параграф 1, включително методите и условията за предаване на данните на компетентните органи и тяхната актуализация, препращането им към ЕОЦКП в съответствие с параграф 1, както и формата и съдържанието на тези данни;
б)
техническите мерки, които са необходими във връзка с договореностите на ЕОЦКП и компетентните органи в изпълнение на параграф 2.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ДЯЛ V
ДЕРИВАТИ
Член 28
Задължение за търговия на регулирани пазари, МСТ или ОСТ
1. Финансовите контрагенти, определени в член 2, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012, и нефинансовите контрагенти, които отговарят на условията, посочени в член 10, параграф 1, буква б) от него, сключват сделки, които не са нито вътрешногрупови, съгласно определението в член 3 от посочения регламент, нито са сделки, обхванати от преходните разпоредби на член 89 от посочения регламент, с други такива финансови контрагенти или други такива нефинансови контрагенти, които отговарят на условията, посочени в член 10, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 648/2012 с деривати, спадащи към клас деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за търговия в съответствие с процедурата, посочена в член 32, и вписани в регистъра, посочен в член 34, само на:
а)
регулирани пазари;
б)
МСТ;
в)
ОСТ; или
г)
места на търговия, намиращи се в трети държави, при условие че Комисията е приела решение в съответствие с параграф 4 и че третата държава предвижда ефективна еквивалентна система за признаване на местата на търговия, лицензирани съгласно Директива 2014/65/ЕС да приемат за търговия или да търгуват деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за търговия в тази трета държава при неизключителни условия.
2. Задължението за търговия се прилага също за контрагентите, посочени в параграф 1, които сключват сделки с деривати, спадащи към клас деривати, за който е обявено, че подлежи на задължение за търговия с финансови институции от трети държави или други структури от трети държави, които биха подлежали на задължение за клиринг, ако бяха установени в Съюза. Задължението за търговия се прилага и за структури от трети държави, които биха подлежали на задължение за клиринг, ако бяха установени в Съюза, които сключват сделки с деривати, спадащи към клас деривати, за който е обявено, че подлежи на задължение за търговия, при условие че договорът има преки, съществени и предвидими последици в рамките на Съюза или когато това задължение е необходимо или подходящо, за да се предотврати заобикалянето на разпоредба от настоящия регламент.
ЕОЦКП редовно следи дейността с деривати, които не са декларирани съгласно задължението за търговия, посочено в параграф 1, за да установи случаи, когато определен клас договори може да представлява системен риск, и да предотвратява регулаторен арбитраж между сделките с деривати, подлежащи и на задължението за търговия, и сделките с деривати, неподлежащи на задължението за търговия.
3. Деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за търговия по параграф 1, се допускат за търговия на регулиран пазар или се търгуват на всяко място на търговия, посочено в параграф 1, при неизключителни и недискриминационни условия.
4. В съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 51, параграф 2, Комисията може да приема решения, с които се определя дали правната и надзорната уредба на дадена трета държава гарантира, че всяко място на търговия, лицензирано в тази трета държава, изпълнява задължителните законови изисквания, които са равностойни на изискванията за местата на търговия, посочени в параграф 1, букви а), б) или в) от настоящия член, произтичащи от настоящия регламент, Директива 2014/65/ЕС и Регламент (ЕС) № 596/2014, и които подлежат на ефективен надзор и правоприлагане в съответната трета държава.
Тези решения имат за единствена цел да се определи на какви условия трябва да отговарят местата на търговия за деривати, които подлежат на задължение за търговия.
Смята се, че правната и надзорната рамка на дадена трета държава има еквивалентно действие, когато отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
местата на търговия в третата държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и правоприлагане;
б)
местата на търговия имат ясни и прозрачни правила за допускане на финансовите инструменти до търговия, така че тези финансови инструменти да могат да бъдат търгувани в условията на равнопоставеност, ред, ефективност и свобода на договарянето;
в)
емитентите на финансови инструменти подлежат на задължението за периодично и текущо предоставяне на информация, с които се осигурява висока степен на защита на инвеститорите;
г)
уредбата осигурява прозрачност и цялост на пазара чрез правила за борба с пазарните злоупотреби под формата на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара;
Решение на Комисията съгласно настоящия параграф може да бъде ограничено до категория или категории места на търговия. В такъв случай място на търговия от трета държава попада в обхвата на параграф 1, буква г) само ако принадлежи към категория, за която важи решението на Комисията.
5. За да се осигури последователно прилагане на разпоредбите на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на вида на договорите, посочени в параграф 2, които имат преки, съществени и предвидими последици в рамките на Съюза, както и на случаите, в които задължението за търговия е необходимо или подходящо, за да се предотврати заобикалянето на разпоредба от настоящия регламент.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Когато е възможно и целесъобразно, регулаторните технически стандарти, посочени в настоящия параграф, са идентични с тези, приети по член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 29
Задължение за клиринг на деривати, търгувани на регулирани пазари, и срок за приемане на клиринга
1. Операторът на регулиран пазар гарантира, че за всички сделки с деривати, които са сключени на този регулиран пазар, се извършва клиринг от ЦК.
2. ЦК, местата на търговия и инвестиционните посредници, действащи като клирингови членове в съответствие с член 2, параграф 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012, разполагат с ефективни системи, процедури и механизми по отношение на преминали клиринг деривати, за да гарантират, че сделките с преминали клиринг деривати са предложени и приети за клиринг толкова бързо, колкото е технически възможно, чрез използване на автоматизирани системи.
Съгласно настоящия параграф „преминали клиринг деривати“ означава:
а)
всички деривати, които подлежат на клиринг съгласно задължението за клиринг по параграф 1 от настоящия член или по член 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
б)
всички деривати, за които съответните страни са се договорили да подлежат на клиринг.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за да определи минималните изисквания за системите, процедурите и механизмите, включително сроковете за приемане в рамките на настоящия член, като взема предвид необходимостта да се осигури стабилно управление на оперативния риск или други рискове.
ЕОЦКП има постоянно правомощие да разработва допълнителни регулаторни технически стандарти за актуализиране на тези които са в сила, ако счита че това е необходимо с оглед на развитието на отрасловите стандарти.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти, посочени в първа алинея до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа и втора алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 30
Споразумения за непряк клиринг
1. Споразуменията за непряк клиринг по отношение на борсово търгувани деривати са допустими, при условие че не увеличават риска за контрагента и гарантират, че активите и позициите на контрагента се ползват от защита с еквивалентно действие на посочената в членове 39 и 48 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
2. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на видовете споразумения за непряк клиринг, когато са сключени такива, които отговарят на посочените в параграф 1 условия и същевременно осигуряват съответствие с разпоредбите за извънборсови деривати съгласно глава II от делегиран регламент на Комисията (ЕС) № 149/2013 (28).
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в настоящия параграф регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 31
Компресиране на портфейл
1. Когато предоставят компресиране на портфейли, инвестиционните посредници и пазарните оператори не подлежат на задължението за най-добро изпълнение в член 27 от Директива 2014/65/ЕС, задълженията за прозрачност в членове 8, 10, 18 и 21 от настоящия регламент и задължението в член 1, параграф 6 от Директива 2014/65/ЕС. Прекратяването или замяната на съставящите деривати в компресирането на портфейла не са предмет на член 28 от настоящия регламент.
2. Инвестиционните посредници и пазарните оператори, предоставящи компресирането на портфейл, оповестят публично чрез ОПП обема на сделките, подлежащи на компресиране, както и времето на сключването им в рамките на сроковете, определени в член 10.
3. Инвестиционните посредници и пазарните оператори, предоставящи компресирането на портфейл, поддържат подробни и прецизни записи на всички сделки във връзка с компресирането на портфейл, организирани от тях или с тяхно участие. Тези записи се предоставят своевременно на съответния компетентен орган или на ЕОЦКП при поискване.
4. В съответствие с член 50 Комисията може да приема посредством делегирани актове мерки за определяне на следното:
а)
елементите на компресирането на портфейл,
б)
информацията, която трябва да бъде публикувана съгласно параграф 2,
по такъв начин, че да се използват във възможно най-голяма степен съществуващите изисквания за водене на записи, докладване или публикуване.
Член 32
Процедура за задължение за търговия
1. ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
кой клас деривати, за които е обявено, че подлежат на задължение за клиринг съгласно член 5, параграфи 2 и 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012, или съответните му подкласове да се търгуват на местата на търговия, посочени в член 28, параграф 1 от настоящия регламент;
б)
датата или датите, от които задължението за търговия поражда действие, включително всяко начално въвеждане и категориите на контрагентите, за които задължението се прилага, когато това начално въвеждане и тези категории на контрагентите са били предвидени в регулаторните технически стандарти, в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 648/2012.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторните технически стандарти в срок от шест месеца след приемането на регулаторните технически стандарти в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Преди да представи проектите на техническите стандарти за изпълнение на Комисията с цел получаването на нейното одобрение, ЕОЦКП провежда обществена консултации и, когато е уместно, може да се консултира с компетентните органи на трети държави.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. С цел задължението за търговия да породи действие:
а)
класът деривати съгласно параграф 1, буква а) или съответните му подкласове трябва да бъдат допуснати до търговия или да се търгуват на поне едно място на търговия, посочено в член 28, параграф 1, както и
б)
трябва да има достатъчно интереси на трети лица за покупка и продажба за класа деривати или съответните му подкласове, за да може този клас деривати да се приеме за достатъчно ликвиден за търговия само на местата, посочени в член 28, параграф 1.
3. При разработването на проектите за регулаторни технически стандарти, посочени в параграф 1, ЕОЦКП счита класа деривати или съответните му подкласове за достатъчно ликвидни съгласно следните критерии:
а)
средната честота и обем на сделките при определени пазарни условия, като се има предвид характерът и жизненият цикъл на продуктите в рамките на класа деривати;
б)
броя и вида на активните участници на пазара, в т.ч. съотношението на участниците на пазара спрямо продуктите/договорите, търгувани на даден продуктов пазар;
в)
средния размер на спредовете.
При изготвянето на тези проекти за регулаторни технически стандарти ЕОЦКП отчита очакваното въздействие, което това задължение за търговия може да има върху ликвидността на даден клас деривати или съответните му подкласове, както и търговските дейности на крайните потребители, които не са финансови предприятия.
ЕОЦКП определя дали класът деривати или съответните му подкласове е достатъчно ликвиден само при сделки под определен размер.
4. ЕОЦКП по своя собствена инициатива, в съответствие с критериите, определени в параграф 2, и след провеждане на обществена консултация определя и уведомява Комисията за класовете деривати или конкретни договори за деривати, които следва да подлежат на задължението за търговия на местата на търговия, посочени в член 28, параграф 1, но за които нито един ЦК все още не е получил разрешение съгласно член 14 или 15 от Регламент (ЕС) № 648/2012 или които не са допуснати до търговия или не се търгуват на място на търговия, посочено в член 28, параграф 1.
Вследствие на уведомлението от страна на ЕОЦКП, посочено в първа алинея, Комисията може да публикува покана за представяне на предложения за търговията на тези деривати на местата, посочени в член 28, параграф 1.
5. В съответствие с параграф 1 ЕОЦКП представя на Комисията проекти на регулаторни технически стандарти с цел да бъдат изменени, прекратени или отменени съществуващите регулаторни технически стандарти, когато е налице съществена промяна в критериите, посочени в параграф 2. Преди да процедира по този начин ЕОЦКП може да се консултира с компетентните органи на трети държави, когато е уместно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема регулаторни технически стандарти, посочени в настоящия параграф в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
6. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на критериите, посочени в параграф 2, буква б).
ЕОЦКП представя на Комисията проекти на тези регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 33
Механизъм за избягване на дублиращи се или противоречащи си правила
1. Комисията се подпомага от ЕОЦКП при наблюдението и изготвянето на доклади, най-малко веднъж годишно, до Европейския парламент и до Съвета относно международното прилагане на принципите, заложени в членове 28 и29, по-специално по отношение на евентуални дублиращи се или противоречащи си изисквания към участниците на пазара, и препоръчва възможни действия.
2. Комисията може да приема актове за изпълнение, в които се декларира, че правната и надзорната уредба и уредбата относно правоприлагането на съответната трета държава:
а)
са еквивалентни на изискванията, произтичащи от членове 28 и 29;
б)
гарантират защита на професионалната тайна, еквивалентна на предвидената в настоящия регламент;
в)
се изпълняват действително и се прилагат по справедлив начин, който не води до нарушаване на конкуренцията, за да се гарантира ефективен надзор и правоприлагане в тази трета държава.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 51.
3. Актът за изпълнение относно еквивалентността, посочен в параграф 2, има за резултат, че за контрагентите, встъпващи в трансакция, по отношение на която се прилагат разпоредбите на настоящия регламент, се смята, че са изпълнили задължението по членове 28 и 29, когато поне един от контрагентите е установен в тази трета държава и контрагентите спазват съответната правна и надзорна уредба и уредбата относно правоприлагането на съответната трета държава.
4. В сътрудничество с ЕОЦКП Комисията наблюдава действителното изпълнение на изискванията, еквивалентни на съдържащите се в членове 28 и 29, от страна на трети държави, за които е бил приет акт за изпълнение за равностойност, и редовно докладва, най-малко веднъж годишно, на Европейския парламент и на Съвета.
В рамките на 30 календарни дни от представяне на доклада, в случай че той разкрива съществен пропуск или непоследователност при прилагането на еквивалентните изисквания от органите на третата държава, Комисията може да отмени признаването като еквивалентна на правната рамка на съответната трета държава. Ако актът за изпълнение относно равностойността бъде оттеглен, трансакциите на контрагентите отново автоматично подлежат на всички изисквания, установени в членове 28 и 29 от настоящия регламент.
Член 34
Регистър на деривати, подлежащи на задължение за търговия
ЕОЦКП публикува и поддържа на своя уебсайт регистър, в който по изчерпателен и недвусмислен начин се определят дериватите, които подлежат на задължението за търговия на местата, посочени в член 28, параграф 1, местата, където те са допуснати до търговия или се търгуват, и датите, от които задължението поражда действие.
ДЯЛ VI
НЕДИСКРИМИНАЦИОНЕН ДОСТЪП ДО КЛИРИНГ ЗА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 35
Недискриминационен достъп до ЦК
1. Без да се засягат разпоредбите на член 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012, ЦК приемат за клиринг финансови инструменти при недискириминационни и прозрачни условия, включително по отношение на изискванията за обезпечение и таксите за достъп, независимо от мястото на търговия, на което е извършена сделката. Това по-специално осигурява на местата на търговия правото на недискриминационно третиране на договорите, търгувани на това място на търговия, по отношение на:
а)
изискванията за обезпечения и нетирането на икономически равностойни договори, когато включването на такива договори в сетълмента и в други процедури на ЦК по нетиране въз основа на приложимото законодателство относно несъстоятелността не биха застрашавали безпрепятственото и правилно функциониране, валидността или приложимостта на тези процедури; както и
б)
кръстосаните искания за маржин, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, при използване на свързан с модела риск, който е в съответствие с член 41 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
ЦК може да изисква мястото на търговия да отговаря на оперативните и техническите изисквания, определени от него, включително изискванията във връзка с управлението на риска. Изискването по настоящия параграф не се прилага към договори за деривати, които вече подлежат на задължения за достъп съгласно член 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
ЦК не е обвързан с настоящия член, ако е тясно свързан с място на търговия, което е отправило уведомление съгласно член 36, параграф 5.
2. Искане за достъп до ЦК от страна на място на търговия се подава официално до ЦК, съответния му компетентен орган и компетентния орган на мястото на търговия. В искането се уточнява до кои видове финансови инструменти е поискан достъп.
3. ЦК отговаря на мястото на търговия в писмен вид в срок от три месеца за прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар и в срок от шест месеца за борсово търгувани деривати, като или разрешава достъп, при условие че съответният компетентен орган е предоставил достъп съгласно параграф 4, или отказва такъв достъп. ЦК може да откаже достъп единствено при условията, посочени в параграф 6, буква а). Ако ЦК откаже достъп, в своя отговор той представя всички причини, мотивиращи неговото решение, и информира за това в писмен вид своя компетентен орган. Когато мястото на търговия и ЦК са установени в различни държави членки, ЦК нотифицира и компетентния орган на мястото на търговия, като посочва и причините, мотивиращи неговото решение. ЦК активира достъпа в срок от три месеца, считано от положителния отговор на искането за достъп.
4. Компетентният орган на ЦК или този на мястото на търговия предоставят достъп на ЦК до място на търговия единствено когато такъв достъп:
а)
няма да изисква споразумение за оперативна съвместимост в случай на деривати, които не са извънборсови деривати по смисъла на член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012; или
б)
няма да застраши безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите, по-специално поради фрагментираност на ликвидността съгласно посоченото в член 2, параграф 36 или да окаже неблагоприятно въздействие върху системния риск.
Разпоредбата в първа алинея, буква а) не възпрепятства по никакъв начин предоставянето на достъп, когато искането, посочено в параграф 2, изисква оперативна съвместимост и мястото на търговия и всички ЦК - страни по предлаганото споразумение за оперативна съвместимост, са изразили съгласие с това споразумение и рисковете, на които е изложено действащото ЦК, и които произтичат от позиции между въпросните ЦК, са обезпечени от трета страна.
Когато необходимостта от споразумение за оперативна съвместимост е причината или част от причината за' отхвърляне на искане, мястото на търговия уведомява ЦК и информира ЕОЦКП кои други ЦК имат достъп до мястото на търговия, а ЕОЦКП публикува тази информация, за да могат инвестиционните посредници да решат да упражнят правата си по член 37 от Директива 2014/65/ЕС по отношение на тези ЦК с цел улесняване на алтернативните механизми за достъп.
Ако компетентен орган откаже достъп, той издава своето решение в срок от два месеца след получаване на искането, посочено в параграф 2, и представя пълна обосновка за това на другия компетентен орган, на ЦК и на мястото на търговия, включително доказателствата, върху които се основава решението.
5. Що се отнася до прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар, ЦК, създаден наскоро и лицензиран като ЦК съгласно разпоредбите на член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 да извършва клиринг съгласно член 17 от Регламент (ЕС) № 648/2012 или признат съгласно член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012, или лицензиран по предходен национален режим за даване на разрешение за срок по-малко от три години на 2 юли 2014 г., може, преди 3 януари 2017 г., да кандидатства пред компетентния орган за разрешение да ползва преходния режим. Компетентният орган може да реши, че настоящият член не се прилага за ЦК по отношение на прехвърлимите ценни книжа и инструментите на паричния пазар за преходен период до 3 юли 2019 г.
Ако този преходен период е одобрен, ЦК не може да ползва правата на достъп съгласно член 36 или настоящия член по отношение на прехвърлимите ценни книжа и инструментите на паричния пазар през този преходен период. Компетентният орган уведомява колегията на компетентните органи за ЦК и ЕОЦКП за одобрения преходен период. ЕОЦКП публикува списък на всички получени от него уведомления.
Когато даден ЦК, получил одобрението да ползва преходен период съгласно настоящия параграф, е тясно свързан с едно или повече места на търговия, тези места на търговия не ползват правата на достъп съгласно член 36 или настоящия член по отношение на прехвърлимите ценни книжа и инструментите на паричния пазар през преходния период.
Когато даден ЦК е получил лиценз в срок до три години преди влизането в сила, но е образуван чрез сливане или придобиване, включващо най-малко един ЦК, който е лицензиран преди този срок, той няма право да кандидатства за ползване на преходен период по силата на настоящия параграф.
6. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
конкретните условия, при които ЦК може да отхвърли искане за достъп, включително очаквания обем на сделките, броя и вида на потребителите, разпоредбите за управление на операционния риск и сложността или други фактори, създаващи съществени неоправдани рискове;
б)
условията, при които ЦК трябва да разреши достъп, включително поверителността на предоставената информация относно финансовите инструменти по време на фазата на разработка, недискриминационните и прозрачни такси за клиринг, изискванията за обезпечения и операционните изисквания към исканията за марж;
в)
условията, при които предоставянето на достъп би застрашило безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите или би имало неблагоприятно въздействие върху системния риск;
г)
процедурата за уведомление по параграф 5;
д)
условията за недискриминационно третиране на договорите, търгувани на съответното място на търговия, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори и кръстосаните искания за маржин във връзка със свързани договори, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 36
Недискриминационен достъп до място на търговия
1. Без да се засягат разпоредбите на член 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012, дадено място на търговия предоставя потоците от данни за сделките при недискриминационни и прозрачни условия, включително по отношение на таксите за достъп, при искане от страна на ЦК, лицензиран или признат съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012, който желае да осъществи клиринг на сделки с финансови инструменти, сключени на това място на търговия. Това изискване не се прилага към договори за деривати, които вече подлежат на задължения за достъп съгласно член 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Мястото на търговия не е обвързано с настоящия член, ако е тясно свързано с ЦК, който е отправил уведомление, че се ползва от преходния период съгласно член 35, параграф 5.
2. Искане за достъп от ЦК до място на търговия се подава официално до мястото на търговия, съответния му компетентен орган и компетентния орган на ЦК.
3. Мястото на търговия отговаря на ЦК в писмен вид в срок от три месеца за прехвърлими ценни книжа и инструменти на паричния пазар и в срок от шест месеца за борсово търгувани деривати, като или разрешава достъп, при условие че съответният компетентен орган е предоставил достъп съгласно параграф 4, или отказва такъв достъп. Мястото на търговия може да откаже достъп само при условията, определени в параграф 6, буква а). Когато отказва достъп, мястото на търговия представя в отговора си всички причини, мотивиращи неговото решение, и информира за това в писмен вид своя компетентен орган. Когато ЦК и мястото на търговия са установени в различни държави членки, мястото на търговия нотифицира и компетентния орган на ЦК, като посочва и причините, мотивиращи неговото решение. Мястото на търговия активира достъпа в срок от три месеца, считано от положителния отговор на искането за достъп.
4. Компетентният орган на мястото на търговия или този на ЦК предоставят достъп на ЦК до място на търговия единствено когато такъв достъп:
а)
няма да изисква споразумение за оперативна съвместимост в случай на деривати, които не са извънборсови деривати по смисъла на член 2, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012; или
б)
няма да застраши безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите, по-специално поради фрагментация на ликвидността, и мястото на търговия е въвело адекватни механизми за предотвратяване на такава фрагментация, или да окаже неблагоприятно въздействие върху системния риск.
Разпоредбата в първа алинея, буква а) не възпрепятства по никакъв начин предоставянето на достъп, когато искането, посочено в параграф 2, изисква оперативна съвместимост и мястото на търговия и всички ЦК - страни по предлаганото споразумение за оперативна съвместимост, са изразили съгласие с това споразумение и рисковете, на които е изложено действащото ЦК, и които произтичат от позиции между въпросните ЦК, са обезпечени от трета страна.
Когато необходимостта от споразумение за оперативна съвместимост е причината или част от причината за отхвърляне на искане, мястото на търговия уведомява ЦК и информира ЕОЦКП кои други ЦК имат достъп до мястото на търговия, а ЕОЦКП публикува тази информация, за да могат инвестиционните посредници да решат да упражнят правата си по член 37 от Директива 2014/65/ЕС по отношение на тези ЦК с цел улесняване на алтернативните механизми за достъп.
Ако компетентен орган откаже достъп, той издава своето решение в срок от два месеца след получаване на искането, посочено в параграф 2, и представя пълна обосновка за това на другия компетентен орган, на мястото на търговия и на ЦК, включително доказателствата, върху които се основава неговото решение.
5. По отношение на борсово търгуваните деривати, ако дадено място на търговия падне под определения праг през календарната година, предшестваща влизането в сила на настоящия регламент, то може, преди влизането в сила на настоящия регламент, да уведоми ЕОЦКП и неговия компетентен орган, че не желае да се обвързва с настоящия член по отношение на борсово търгуваните деривати, към които се прилага този праг, за период от тридесет месеца, считано от прилагането на настоящия регламент. Ако дадено място на търговия остава под определения праг всяка година от този период от тридесет месеца и дори след изтичането му, в края на този период то може да уведоми ЕОЦКП и неговия компетентен орган, че не желае да се обвързва с настоящия член за допълнителен период от тридесет месеца. След подаването на това уведомление мястото на търговия не получава права на достъп съгласно член 35 или настоящия член за борсово търгувани деривати, включително в рамките на определения праг, за избрания от него период на необвързване. ЕОЦКП публикува списък на всички получени от него уведомления.
Прагът, определен във връзка с този период, е годишен номинален оборот в размер на 1 трилион евро. Номиналният размер се изчислява отделно и включва всички сделки с борсово търгувани деривати, сключени в съответствие с правилата на мястото на търговия.
Когато мястото на търговия е част от група, която е тясно свързана, прагът се изчислява чрез добавянето на годишния номинален оборот на всички места на търговия от групата като цяло, които са установени в Съюза.
Когато дадено място на търговия, отправило уведомление съгласно настоящия параграф, е тясно свързано с един или повече ЦК, последните не ползват права на достъп съгласно член 35 или настоящия член за борсово търгувани деривати в рамките на определения праг през избрания от тях период на необвързване.
6. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
конкретните условия, при които място на търговия може да отхвърли искане за достъп, включително условията, основани на очаквания обем на сделките, броя на потребителите, разпоредбите за управление на оперативния риск и сложността или други фактори, създаващи съществени неоправдани рискове;
б)
условията, при които се предоставя достъп, включително поверителността на предоставената информация относно финансовите инструменти по време на фазата на разработка, както и недискриминационните и прозрачни такси за достъп.
в)
условията, при които предоставянето на достъп би застрашило безпрепятственото и нормално функциониране на пазарите или би имало неблагоприятно въздействие върху системния риск;
г)
процедурата за уведомление по параграф 5, включително допълнителните уточнения за изчисляването на номиналния размер и метода за проверка на изчислението на обемите на сделките, който може да използва ЕОЦКП и да одобри периода на необвързване.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощие да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 37
Недискриминационен достъп до бенчмаркове и задължение за лицензиране
1. Когато стойността на финансов инструмент е изчислена въз основа на бенчмарк, лицата, които разполагат с правата на собственост върху бенчмарка, гарантират, че централните контрагенти и местата на търговия получават, с цел търговия и клиринг, недискриминационен достъп до:
а)
съответните цени и потоци от данни, както и до информация за състава, методологията и ценообразуването на този бенчмарк за целите на клиринга и търговията; както и
б)
до лицензите.
Лицензът, включително за достъпа до информация, се предоставя при справедливи, разумни и недискриминационни условия в срок от три месеца след получаване на искането, подадено от ЦК или от място на търговия.
Достъпът се предоставя при разумни търговски условия, като се взема под внимание цената, на която се предоставя достъп до бенчмарка или се лицензират правата на интелектуална собственост при същите условия в полза на друг ЦК, място на търговия или всяко друго свързано лице с цел клиринг и търговия. За различните ЦК, места на търговия или други свързани лица могат да се определят различни цени, само ако те са обективно оправдани от разумни търговски условия, например исканите количества, обхват или област на приложение.
2. Когато се разработва нов бенчмарк след 3 януари 2017 г., задължението за лицензиране започва не по-късно от 30 месеца, след като финансов инструмент, в който се прави позоваване на този бенчмарк, е започнал да се търгува или е бил допуснат за търговия. Ако дадено лице, което разполага с правата на собственост върху нов бенчмарк, притежава права на собственост върху съществуващ бенчмарк, това лице доказва, че спрямо всеки съществуващ бенчмарк новият бенчмарк отговаря на съвкупността от следните условия:
а)
новият бенчмарк не е обикновено копие или адаптация на съществуващ бенчмарк и методологията, включително основните данни на новия бенчмарк се различават по същество от всеки съществуващ бенчмарк; както и
б)
новият бенчмарк не може да замести никой съществуващ бенчмарк.
Настоящият параграф не засяга прилагането на правилата за конкуренция и по-конкретно член 101 и член 102 от ДФЕС.
3. ЦК, място на търговия или свързана структура не могат да сключват споразумение с доставчик на бенчмарк, в резултат от което:
а)
други ЦК или места на търговия са възпрепятствани при получаването на достъп до такава информация или до правата, посочени в параграф 1, или
б)
други ЦК или места на търговия са възпрепятствани при получаването на такъв лиценз съгласно параграф 1.
4. ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
информацията въз основа на лиценза, която се предоставя съгласно параграф 1а само за ползване от ЦК или мястото на търговия;
б)
другите условия, при които се предоставя достъп, включително поверителността на предоставената информация.
в)
ръководните стандарти за доказване, че даден бенчмарк е нов в съответствие с параграф 2, букви а) и б).
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 -14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 38
Достъп за ЦК и места на търговия от трети държави
1. Място на търговия, установено в трета държава, може да поиска достъп до ЦК, установен в Съюза, само ако Комисията е приела решение в съответствие с член 28, параграф 4, отнасящо се до тази трета държава. ЦК, който е установен в трета държава, може да поиска достъп до място на търговия в Съюза, ако този ЦК е признат по член 25 на Регламент (ЕС) № 648/2012. На ЦК и местата на търговия, установени в трети страни, се разрешава единствено да се възползват от правото на достъп по членове от 35 до 36, при условие че Комисията е приела решение в съответствие с параграф 3, че правната и надзорната уредба на третата държава са в състояние да осигуряват ефективна еквивалентна система за предоставяне на ЦК и на местата на търговия, лицензирани съгласно чуждестранните режими, на достъп до ЦК и до местата на търговия, установен в тази трета държава.
2. ЦК и местата на търговия, установени в трети държави, могат да изискват единствено лиценз и правата на достъп в съответствие с член 37, при условие че Комисията е приела решение в съответствие с параграф 3 от настоящия член, че се счита, че правната и надзорна уредба на въпросната трета държава е в състояние да осигурява ефективна равностойна система, по силата на която ЦК и местата на търговия, лицензирани в чуждестранни юрисдикции, разполагат с достъп на справедлива, разумна и недискриминационна основа до:
а)
съответните цени и потоци от данни, както и до информация за състава, методологията и ценообразуването на бенчмарковете за целите на клиринга и търговията; и
б)
лицензи
от лицата, притежаващи права на собственост върху бенчмаркове, установени в тази трета държава.
3. Комисията може да приема решения в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 51, с които да определи, че правната и надзорна уредба на трета държава гарантира, че място на търговия и ЦК, лицензирани в тази трета държава, изпълняват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, посочени в параграф 2 от настоящия член, и които подлежат на ефективен надзор и прилагане в тази трета държава.
Законодателната и надзорната уредба на дадена трета държава се счита за еквивалентна, когато отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
местата на търговия в третата държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и правоприлагане;
б)
уредбата предвижда ефективна еквивалентна система, която позволява на ЦК и места на търговия, лицензирани по силата на чуждестранни правни режими, достъп до ЦК и места на търговия, установени в тази трета държава;
в)
Законодателната и надзорната уредба на тази трета държава осигурява ефективна еквивалентна система, по силата на която на ЦК и местата на търговия, лицензирани в чуждестранни юрисдикции, е разрешен достъп на справедлива, разумна и недискриминационна основа до:
i)
съответните цени и потоци от данни, както и до информация за състава, методологията и ценообразуването на бенчмарковете за целите на клиринга и търговията; и
ii)
лицензи,
от лицата, притежаващи права на собственост върху бенчмаркове, установени в тази трета държава.
ДЯЛ VII
НАДЗОРНИ МЕРКИ ЗА НАМЕСА ВЪРХУ ПРОДУКТИ И ПОЗИЦИИ
ГЛАВА 1
Наблюдение на продукти и намеса
Член 39
Наблюдение на пазара
1. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП наблюдава пазара на финансови инструменти, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
2. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 ЕОЦКП наблюдава пазара на структурирани депозити, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
3. Компетентните органи наблюдават пазара на финансови инструменти и структурирани депозити, които са пуснати на пазара, разпространяват се или се продават в или от съответните държави членки.
Член 40
Правомощия на ЕОЦКП за временна намеса
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3, са изпълнени, ЕОЦКП може да забрани временно или да ограничи в Съюза:
а)
пускането на пазара, разпространението и продажбата на някои финансови инструменти или на финансови инструменти със специално определени характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика.
Забрана или ограничение може да се прилагат при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕОЦКП.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
целта на предложената намеса е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които вече са приложими към съответния финансов инструмент или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването ѝ.
Когато условията, посочени в първа алинея, са изпълнени, ЕОЦКП може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди финансов инструмент да бъдат пуснат на пазара, разпространен или продаден на клиенти.
3. Когато предприема действие в съответствие с настоящия член, ЕОЦКП гарантира, че то:
а)
няма отрицателно въздействие върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, което да е непропорционално спрямо ползите от действието,
б)
не създава риск за регулаторен арбитраж и
в)
е предприето след консултации с публичните органи, които са компетентни за надзора, управлението и регулирането на физическите селскостопански пазари съгласно Регламент (ЕО) № 1234/2007, когато става въпрос за мерки във връзка с деривати за селскостопански стоки.
Когато компетентен орган или компетентни органи са предприели мярка по член 42, ЕОЦКП може да предприеме всяка от мерките по параграф 1, без да издава становището по член 43.
4. Преди да реши да предприеме някакво действие по настоящия член, ЕОЦКП уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват данните за забраната или ограничението и се посочва датата, на която мерките ще влязат в сила, считано от публикуването на известието. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети, след като мерките са влезли в сила.
6. ЕОЦКП преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява автоматично.
7. Действие, прието от ЕОЦКП по настоящия член, има върховенство над всяко действие, прието по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за определяне на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕОЦКП, когато са налице посочените в параграф 2, буква а) опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
а)
степента на сложност на финансовия инструмент и връзката с вида клиенти, на които той се предлага и продава;
б)
размера или номиналната стойност на емисията финансови инструменти;
в)
степента на новаторство на даден финансов инструмент, дейност или практика;
г)
ливъриджа, който даден финансов инструмент или практика предоставят.
Член 41
Правомощия на ЕБО за временна намеса
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3, са изпълнени, ЕБО може да забрани временно или да ограничи в Съюза:
а)
пускането на пазара, разпространението и продажбата на някои структурирани депозити или на структурирани депозити със специално определени характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕБО.
2. ЕБО взема решение по параграф 1 само ако е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
целта на предложената намеса е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които са приложими към съответния структуриран депозит или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването ѝ.
Когато условията, посочени в първа алинея, са изпълнени, ЕБО може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди структуриран депозит да бъдат пуснат на пазара, разпространен или продаден на клиенти.
3. Когато предприема действие по настоящия член, ЕБО гарантира, че действието:
а)
няма отрицателно въздействие върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, което да е непропорционално спрямо ползите от действието; и
б)
не създава риск за регулаторен арбитраж.
Когато компетентен орган или компетентни органи е предприел или са предприели мярка по член 42, ЕБО може да предприеме всяка от мерките по параграф 1, без да издава становището по член 43.
4. Преди да реши да предприеме някакво действие по настоящия член, ЕБО уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕБО публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват данните за забраната или ограничението и се посочва периодът след публикуването на известието, считано от който мерките ще влязат в сила. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети, след като мерките са влезли в сила.
6. ЕБО преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, на подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява автоматично.
7. Действие, прието от ЕБО по настоящия член, има върховенство над всяко действие, прието по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕБО, когато са налице посочените в параграф 2, буква а) опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
а)
степента на сложност на структурирания депозит и връзката с вида клиенти, на които той се предлага и продава;
б)
размера или номиналната стойност на емисията структурирани депозити;
в)
степента на новаторство на даден структуриран депозит, дейност или практика;
г)
ливъриджа, който даден структуриран депозит или практика предоставят.
Член 42
Намеса на компетентните органи по отношение на продукт
1. Компетентен орган може да забрани или да ограничи в своята държава членка или от нейната територия следното:
а)
пускането на пазара, разпространението и продажбата на някои финансови инструменти или структурирани депозити или на финансови инструменти или структурирани депозити със специално определени характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика.
2. Компетентен орган може да предприеме действието, посочено в параграф 1, ако има основателни причини да счита, че:
а)
или
i)
финансов инструмент, структуриран депозит, дейност или практика, които пораждат значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или представляват заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система или на част от нея най-малко в една държава членка; или
ii)
определен дериват има отрицателно въздействие върху механизма на ценообразуване на основния пазар;
б)
съществуващите регулаторни изисквания съгласно правото на Съюза, приложими за финансовия инструмент, структурирания депозит, дейност или практика, не отстраняват в достатъчна степен рисковете, посочени в буква а), и проблемът няма да бъде решен по-успешно чрез подобряването на надзора или на изпълнението на съществуващите изисквания;
в)
действието е пропорционално, като се има предвид естеството на установените рискове, нивото на опитност на съответните инвеститори или участници на пазара и вероятното влияние на действието върху инвеститорите и участниците на пазара, които могат да притежават, използват или да се възползват от финансовия инструмент, структурирания депозит, дейност или практика;
г)
компетентният орган надлежно се е консултирал с компетентните органи в други държави членки, които могат да бъдат засегнати в значителна степен от действието;
д)
действието няма дискриминационен ефект върху услугите или дейностите, предоставяни от територията на друга държава членка; и
е)
надлежно се е консултирал с публичните органи, които са компетентни за надзора, управлението и регулирането на физическите селскостопански пазари съгласно Регламент (ЕО) № 1234/2007, когато даден финансов инструмент, дейност или практика представлява сериозна заплаха за нормалното функциониране и целостта на физическия селскостопански пазар.
Когато условията, посочени в алинея първа, са изпълнени, компетентният орган може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди финансов инструмент или структуриран депозит да бъде пуснат на пазара, разпространен или продаден на клиенти.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от компетентния орган.
3. Компетентният орган не налага забрана или ограничение по настоящия член, освен ако не по-малко от един месец преди предвидения срок на влизане в сила на мярката той е уведомил в писмен вид или в друг вид, съгласуван между органите, всички останали компетентни органи и ЕОЦКП за данните на:
а)
финансовия инструмент, дейност или практика, към които се отнася предложеното действие;
б)
точното естество на предложените забрана или ограничение и датата, от която е предвидено да влязат в сила; и
в)
доказателствата, въз основа на които е взел своето решение и които свидетелстват, че всички условия по параграф 2 са изпълнени.
4. В изключителни случаи, когато компетентният орган счете за необходимо да предприеме спешни действия по настоящия член, за да предотврати вреда, произтичаща от финансовите инструменти, практиките или дейностите, посочени в параграф 1, компетентният орган може да предприеме временно действие с писмено уведомление, изпратено не по-малко от 24 часа преди предвиденото влизане в сила на мярката до всички други компетентни органи и ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО, при условие че всички критерии по настоящия член са изпълнени и че освен това е ясно установено, че с едномесечния срок за уведомяване конкретното опасение или конкретната заплаха не биха били преодолени адекватно. Компетентният орган не трябва да предприема временно действие за период, надхвърлящ три месеца.
5. Компетентният орган публикува на своя уебсайт известие за всяко решение за налагане на забрана или ограничение, посочени в параграф 1. В известието се уточняват данните за забраната или ограничението и се посочва датата, на която мерките ще влязат в сила, считано от публикуването на известието, както и доказателствата за това, че всички условия по параграф 2 са изпълнени. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след публикуването на известието.
6. Компетентният орган отменя забраната или ограничението, ако условията в параграф 2 вече не са приложими.
7. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за определяне на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от компетентните органи, когато са налице посочените в параграф 2, буква а) опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стоковите пазари или за стабилността на цялата финансова система най-малко в една държава членка или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
а)
степента на сложност на финансовия инструмент или структурирания депозит и връзката с вида клиенти, на които той се предлага, разпространява и продава;
б)
степента на новаторство на даден финансов инструмент или структуриран депозит, дейност или практика;
в)
ливъриджа, който даден финансов инструмент или структуриран депозит или практика предоставят;
г)
по отношение на правилното функциониране и целостта на финансовите и стоковите пазари - размера или номиналната стойност на емисията финансови инструменти или структурирани депозити.
Член 43
Координация от страна на ЕОЦКП и ЕБО
1. ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО действа като посредник и координатор по отношение на действия, предприети от компетентните органи съгласно член 42. По-специално ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО гарантира, че действията, предприети от компетентния орган, са основателни и пропорционални и че когато е уместно, компетентните органи възприемат последователен подход.
2. След като получи уведомление по член 42 относно действия, които следва да бъдат наложени по силата на посочения член, ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО приема становище по въпроса дали забраната или ограничението са основателни и пропорционални. Ако ЕОЦКП или за структурирани депозити - ЕБО счита, че приемането на мярка от други компетентни органи е необходимо, за да бъде отстранен рискът, той заявява това в своето становище. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП или за структурирани депозити - на уебсайта на ЕБО.
3. Когато компетентен орган планира да предприеме или предприема действия въпреки становище, прието от ЕОЦКП или ЕБО по параграф 2 или отказва да предприеме действия въпреки такова становище, той незабавно публикува на своя уебсайт известие, в което подробно излага причините за това свое решение.
ГЛАВА 2
Позиции
Член 44
Координация от страна на ЕОЦКП на националните мерки за управление на позициите и ограничения за позициите
1. ЕОЦКП действа като посредник и координатор по отношение на мерките, предприети от компетентните органи в съответствие с член 69, параграф 2, букви о) и п) от Директива 2014/65/ЕС. По-специално ЕОЦКП гарантира, че компетентните органи възприемат последователен подход по отношение на момента, в който се упражняват тези правомощия, естеството и приложното поле на наложените мерки, както и по отношение на продължителността и техните последващи дейности.
2. След като получи уведомление за мярка по член 79, параграф 5 от Директива 2014/65/ЕС, ЕОЦКП регистрира мярката и основанията за нея. Що се отнася до мерките, взети в приложение на член 69, параграф 2, буква о) или буква п) от Директива 2014/65/ЕС, той поддържа и публикува на своя уебсайт база данни с резюмета на влезлите в сила мерки, включително подробна информация за съответното лице, приложимите финансови инструменти, всички ограничения по отношение на размера на позициите, които лицата могат да притежават във всеки един момент, всички изключения в тази област, предоставени в съответствие с член 57 от Директива 2014/65/ЕС, както и основанията за тези мерки.
Член 45
Правомощия на ЕОЦКП за управление на позиции
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 и когато и двете условия по параграф 2 са изпълнени, ЕОЦКП предприема една или повече от следните мерки:
а)
изисква от лицата цялата релевантна информация по отношение на размера и целта на позицията или експозицията, заета посредством дериват;
б)
след анализ на получената в съответствие с буква а) информация изисква от съответното лице да намали размера или да премахне позицията или експозицията в съответствие с делегираните актове, посочени в параграф 10, буква б);
в)
като последна мярка ограничава способността на дадено лице да сключва сделки със стоков дериват.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако е изпълнено всяко от следните две условия:
а)
мерките, посочени в параграф 1, са взети с цел преодоляване на заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати в съответствие с целите, изброени в член 57, параграф 1 от Директива 2014/65/ЕС, и включително по отношение на режима на доставка на физически стоки или за стабилността на финансовата система в Съюза или част от нея;
б)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели мерки за преодоляване на заплахата или мерките не са достатъчни за преодоляването ѝ.
ЕОЦКП прави оценката на изпълнението на условията, посочени в първа алинея, букви а) и б) от настоящия параграф, в съответствие с критериите и факторите, предвидени и в делегирания акт, посочен в параграф 10, буква а) от настоящия член.
3. Когато предприема мерки, посочени в параграф 1, ЕОЦКП гарантира, че мярката:
а)
допринася значително за преодоляването на заплахата за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати в съответствие с целите, изброени в член 57, параграф 1 от Директива 2014/65/ЕС, и включително за режима на доставката на физически стоки или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или част от нея или ще подобри значително способността на компетентните органи да следят заплахата, измерена съгласно критериите и факторите, предвидени в делегираните актове, посочени в параграф 10, буква а) от настоящия член;
б)
не създава риск от регулаторен арбитраж, измерен в съответствие с параграф 10, буква в) от настоящия член;
в)
няма да окаже нито едно от следните отрицателни въздействия върху ефективността на финансовите пазари, което да е непропорционално високо спрямо ползите от въвеждането на мярката: намаляване на ликвидността в тези пазари, ограничаване на условията за намаляване на рисковете, пряко свързани с търговската дейност на нефинансов контрагент, или създаване на несигурност за участниците на пазара;
ЕОЦКП се консултира с Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия, създадена с Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (29), преди да предприеме мярка, свързана с енергийни продукти на едро.
ЕОЦКП се консултира с публичните органи, компетентни за надзора, управлението и регулирането на физическите селскостопански пазари съгласно Регламент (ЕО) № 1234/2007, преди да предприеме мярка, свързана с деривати за селскостопански стоки.
4. Преди да реши да въведе или да продължи срока на мярка по параграф 1, ЕОЦКП уведомява съответните компетентни органи за мярката, която предлага. При искане по параграф 1, буква а) или б) в уведомлението се съдържа самоличността на лицето или лицата, към които е било отправено, и данните и основанията за искането. В случай на мярка по параграф 1, буква в) в уведомлението се съдържа подробна информация за съответното лице, приложимите финансови инструменти, съответните количествени мерки като например максималния размер на позицията, която съответното лице може да заема, както и основанията за тези мерки.
5. Уведомлението се подава най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде продължен. При извънредни обстоятелства ЕОЦКП може да отправи уведомлението в срок, по-кратък от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако е невъзможно да бъде спазено предизвестието от 24 часа.
6. ЕОЦКП публикува на уебсайта си обявление за всяко решение за въвеждане или удължаване на срока на мярка по параграф 1, буква в). В известието се съдържа подробна информация за съответното лице, приложимите финансови инструменти, съответните количествени мерки като например максималния размер на позицията, която съответното лице може да заема, както и основанията за тези мерки.
7. Всяка мярка, посочена в параграф 1, буква в), влиза в сила при публикуването на обявлението или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
8. ЕОЦКП преразглежда взетите мерки по параграф 1, буква в) през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако срокът на дадена мярка не бъде продължен след изтичането на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява. За подновяването на мерките се прилагат също параграфи 2 - 8.
9. Всяка мярка, приета от ЕОЦКП по настоящия член, има върховенство над всяка мярка, приета по-рано от компетентен орган съгласно член 69, параграф 2, буква о) или п) от Директива 2014/65/ЕС.
10. В съответствие с член 50 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите за определяне на:
а)
наличието на посочената в параграф 2, буква а) заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари, включително пазарите на стокови деривати в съответствие с целите, изброени в член 57, параграф 1 от Директива 2014/65/ЕС, и включително по отношение на режима на доставката на физически стоки или за стабилността на цялата финансова система в Съюза или част от нея, като се отчита степента, в която позициите се използват, за да се хеджират позиции във физически стоки или договори за борсови стоки, и степента, в която цените на базовите пазари са определени в съответствие с цените на стоковите деривати;
б)
подходящото намаляване на позицията или експозицията, заета посредством дериват, посочен в параграф 1, буква б) от настоящия член;
в)
ситуациите, при които може да възникне риск от регулаторен арбитраж съгласно посоченото в параграф 3, буква б) от настоящия член.
Тези критерии и фактори отчитат регулаторните технически стандарти, посочени в член 57, параграф 3 от Директива 2014/65/ЕС и правят разлика между случаите, при които ЕОЦКП предприема действия поради това, че компетентен орган не е предприел действия, и случаите, когато ЕОЦКП предприема мерки по отношение на допълнителен риск, който компетентният орган не е в състояние да преодолее в достатъчна степен, съгласно член 69, параграф 2, буква й) или о) от Директива 2014/65/ЕС.
ДЯЛ VIII
ПРЕДОСТАВЯНЕ НА УСЛУГИ И ИЗВЪРШВАНЕ НА ДЕЙНОСТИ ОТ ДРУЖЕСТВА ОТ ТРЕТА ДЪРЖАВА ВСЛЕДСТВИЕ НА РЕШЕНИЕ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ СЪС ИЛИ БЕЗ ОТКРИВАНЕ НА КЛОН
Член 46
Общи разпоредби
1. Дружество от трета държава може да предоставя инвестиционни услуги или да извършва инвестиционни дейности със или без допълнителни услуги за допустими контрагенти и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС, установени в Съюза, без да установява клон, ако е регистрирано в регистър на дружествата от трета държава, воден от ЕОЦКП в съответствие с член 47.
2. ЕОЦКП регистрира дружество от трета държава, което е подало заявление за предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на дейности в целия Съюз в съответствие с параграф 1, само когато са изпълнени следните условия:
а)
Комисията е приела решение съгласно параграф 47, параграф 1;
б)
дружеството е лицензирано в държавата, в която е установено неговото главно управление, да предоставя инвестиционните услуги или да развива дейностите, които желае да предоставя в Съюза, и подлежи на ефективен надзор и правоприлагане, с които се гарантира пълното съответствие с изискванията, приложими в тази трета държава;
в)
установени са договорености за сътрудничество съгласно член 47, параграф 2;
3. Ако дружество от трета държава е регистрирано в съответствие с настоящия член, държавите членки не налагат допълнителни изисквания на дружеството от трета държава по отношение на въпроси, които влизат в обхвата на настоящия регламент или на Директива 2014/65/ЕС, и не третират дружествата от трета държава по-благоприятно, отколкото дружествата на Съюза.
4. Дружеството от трета държава, посочено в параграф 1, представя заявлението си пред ЕОЦКП, след като Комисията приеме решението, съгласно което законодателната и надзорната уредба на третата държава, където дружеството е лицензирано, е еквивалентна на изискванията по член 47, параграф 1.
Подалото заявлението дружество от трета държава предоставя на ЕОЦКП цялата информация, необходима за неговата регистрация. В срок от 30 работни дни след получаване на заявлението ЕОЦКП преценява дали заявлението е пълно. Ако заявлението е непълно, ЕОЦКП определя срок, в рамките на който подалото заявлението дружество от трета държава трябва да предостави допълнителна информация.
Решението за регистрация се основава на условията, посочени в параграф 2.
В рамките на 180 работни дни от подаването на пълното заявление ЕОЦКП изпраща писмено и напълно обосновано уведомление до подалото заявлението дружество от трета държава за това дали регистрацията е приета или отхвърлена.
Държавите членки могат да разрешават на дружества от трети държави да предоставят инвестиционни услуги или да извършват инвестиционни дейности, съчетани с допълнителни услуги, за допустими контрагенти и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС на тяхна територия в съответствие с националните режими, в случай че няма решение на Комисията в съответствие с член 47, параграф 1 или когато такова решение вече не е в сила.
5. Дружествата от трета държава, предоставящи услуги в съответствие с настоящия член, информират своите клиенти, установени в Съюза, преди да са им предоставили инвестиционни услуги, че те нямат право да предоставят услуги на клиенти, различни от допустими контрагенти, и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС и че не подлежат на надзор в Съюза. Те посочват името и адреса на компетентния орган, отговорен за контрола в третата държава.
Информацията, посочена в първата алинея, се предоставя в писмена форма и по разбираем начин.
Държавите членки гарантират, че когато допустим контрагент или професионален клиент по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС, установено или пребиваващо на територията на Съюза, поеме изричната инициатива за предоставянето на инвестиционна услуга или извършването на инвестиционна дейност от дружество от трета държава, настоящият член не се прилага за предоставянето на тази услуга или извършването на тази дейност от дружеството от трета държава в полза на същото лице, включително по отношение на установяването на отношения, имащи конкретна връзка с предоставянето на услугата или извършването на дейността. Инициатива от страна на такива клиенти не дава право на дружеството от трета държава да предлага на пазара нови категории инвестиционни продукти или инвестиционни услуги на това лице.
6. Дружествата от трета държава, предоставящи или извършващи услуги или дейности в съответствие с настоящия член, предлагат на клиенти, установени в Съюза, преди предлагането или извършването на каквито и да било инвестиционни услуги или дейности, да отнесат всички спорове, свързани с тези услуги или дейности, до компетентността на съд или арбитражен съд в някоя държава членка.
7. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на информацията, която подалото заявлението дружество от трета държава предоставя на ЕОЦКП в своето заявление за регистрация в съответствие с параграф 4 и за определяне на формата на информацията, която трябва да бъде предоставена в съответствие с параграф 5.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 47
Решение за равностойност
1. Съгласно процедурата по разглеждане по член 51, параграф 2 Комисията може да приеме решение, засягащо трета държава, с което да потвърди, че законодателната и надзорната уредба на съответната трета държава гарантират, че лицензираните в тази държава дружества спазват правно обвързващите изисквания по отношение на пруденциалния надзор и осъществяването на стопанска дейност, които имат равностойно действие в сравнение с изискванията, определени в настоящия регламент, в Директива 2013/36/ЕС и в Директива 2014/65/ЕС, както и в актовете за изпълнението им, приети съгласно настоящия регламент и съгласно посочените директиви, както и че правната уредба на третата държава предвижда ефективна еквивалентна система за признаване на инвестиционни посредници, лицензирани съгласно правните уредби на трети държави.
Уредбата за пруденциален надзор и за извършването на стопанска дейност на трета държава може да се счита за уредба с еквивалентно действие, ако отговаря на всички долупосочени условия:
а)
дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности в третата държава, подлежат на лицензиране, а върху тях постоянно се упражнява ефективен надзор и правоприлагане;
б)
дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности в третата държава, са задължени да поддържат достатъчен капитал, а за притежателите на акции или дялове и за членовете на техния ръководен орган се прилагат целесъобразни изисквания;
в)
за дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности, има целесъобразни организационни изисквания в областта на вътрешния контрол;
г)
дружествата, предоставящи инвестиционни услуги и извършващи инвестиционни дейности, подлежат на целесъобразни правила за осъществяване на стопанска дейност;
д)
уредбата осигурява прозрачност и цялост на пазара чрез предотвратяване на пазарните злоупотреби под формата на търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара.
2. ЕОЦКП сключва споразумения за сътрудничество със съответните компетентни органи на трети държави, чиито правни и надзорни режими са били признати за ефективно еквивалентни в съответствие с параграф 1. С тези споразумения се определят най-малко:
а)
механизмът за обмен на информация между ЕОЦКП и компетентните органи на въпросните трети държави, в т.ч. достъпът до цялата информация по отношение на дружества извън Съюза, лицензирани в трети държави, поискана от ЕОЦКП;
б)
механизмът за бързо уведомяване на ЕОЦКП, когато компетентният орган на трета държава счете, че дружеството от третата държава, което се намира под негов надзор и е било вписано от ЕОЦКП в регистъра, предвиден в член 48, нарушава условията за своето лицензиране или друга правна разпоредба, към която е длъжно да се придържа;
в)
процедурите за координация на надзорните дейности, в т.ч. при необходимост проверки на място.
3. Дружество от трета държава, чиято законодателна и надзорна уредба е призната за ефективно еквивалентни в съответствие с параграф 1, лицензирано в съответствие с член 39 от Директива 2014/65/ЕС, може да предоставя услуги и да извършва дейности, обхванати от лиценза, за допустими контрагенти и професионални клиенти по смисъла на раздел I от приложение II към Директива 2014/65/ЕС в други държави - членки на Съюза, без да се установяват нови клонове. За целта то изпълнява изискванията по отношение на информацията, приложими за трансгранично предоставяне на услуги и извършване на дейности, предвидени в член 34 от Директива 2014/65/ЕС.
Клонът продължава да подлежи на надзор в държавата членка, в която клонът е установен съгласно член 39 от Директива 2014/65/ЕС. Въпреки това, без да се нарушават задълженията за сътрудничество, определени в Директива 2014/65/ЕС, компетентният орган на държавата членка, в която е установен клонът, и компетентният орган на приемащата държава членка могат да установят пропорционални договорености за сътрудничество с цел да гарантират, че клонът на дружеството от трета страна, предоставящо инвестиционни услуги в Съюза, осигурява подходящо равнище на защита за инвеститорите.
4. Дружество от трета държава не може да продължи да се ползва с правата съгласно член 46, параграф 1, ако Комисията приеме решение съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 51, параграф 2, с което се оттегля решението по параграф 1 от настоящия член по отношение на тази трета държава.
Член 48
Регистър
ЕОЦКП поддържа регистър на дружества от трети държави, лицензирани да предоставят инвестиционни услуги или да извършват инвестиционни дейности в Съюза в съответствие с член 46. До регистъра се осигурява публичен достъп на уебсайта на ЕОЦКП и в него се съдържа информация за услугите или дейностите, за които дружествата от трети държави са получили разрешение да предоставят или извършват, както и справка за компетентния орган, отговорен да ги надзирава в третата държава.
Член 49
Отмяна на регистрация
1. ЕОЦКП отменя регистрацията на дружеството от трета държава в регистъра, създаден в съответствие с член 48, когато:
а)
ЕОЦКП има основателни причини, подкрепени с доказателствен материал, да счита, че при предоставянето на инвестиционни услуги и извършването на дейности в Съюза дружеството от трета държава действа по начин, който недвусмислено накърнява интересите на инвеститорите или правилното функциониране на пазарите; или
б)
ЕОЦКП има основателни причини, подкрепени с доказателствен материал, да счита, че при предоставянето на инвестиционни услуги и извършването на дейности в Съюза дружеството от трета държава сериозно е нарушило приложимите за него разпоредби в третата държава, въз основа на които Комисията е приела решение в съответствие с член 47, параграф 1;
в)
ЕОЦКП е отнесъл въпроса до компетентния орган на третата държава и компетентният орган на тази трета държава не е взел подходящите мерки, необходими за защитата на инвеститорите и за правилното функциониране на пазарите в Съюза, или не е доказал, че въпросното дружество от третата държава отговаря на изискванията, приложими към него в третата държава; и
г)
ЕОЦКП е информирал компетентния орган на третата държава за своето намерение да отмени регистрацията на дружеството от третата държава най-малко тридесет дни преди отмяната.
2. ЕОЦКП информира незабавно Комисията за всяка мярка, приета в съответствие с параграф 1, и публикува решението си на своя уебсайт.
3. Комисията преценява дали условията, съгласно които е било прието решение по член 47, параграф 1, продължат да са налице по отношение на съответната трета държава.
ДЯЛ IX
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ И АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА 1
Делегирани актове
Член 50
Упражняване на делегирането
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 1, параграф 9, член 2, параграф 2, член 13, параграф 2, член 15, параграф 6, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 31, параграф 4, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10 и член 52, параграфи 10 и 12, се предоставя за неопределен срок, считано от 2 юли 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 1, параграф 9, член 2, параграф 2, член 13, параграф 2, член 15, параграф 6, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 31, параграф 4, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10 и член 52, параграфи 10 и 12, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. Решението за оттегляне прекратява делегирането на посочените в това решение правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на посочена в решението по-късна дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага щом приеме делегиран акт, Комисията уведомява за това едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 1, параграф 9, член 2, параграф 2, член 13, параграф 2, член 15, параграф 5, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 31, параграф 4, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10 и член 52, параграфи 10 и 12 влиза в сила само ако Европейският парламент или Съветът не са повдигнали възражение в срок от три месеца, след като са били уведомени за съответния акт, или ако преди изтичането на този срок Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да повдигат възражения. Този период се увеличава с три месеца по искане на Европейския парламент или на Съвета.
ГЛАВА 2
Актове за изпълнение
Член 51
Процедура по комитология
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет по ценни книжа, създаден с Решение 2001/528/ЕО на Комисията (30). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ДЯЛ X
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 52
Доклади и прегледи
1. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно практическите последици на задълженията за прозрачност, установени съгласно членове 3 - 13, по-специално относно въздействието на механизма за определяне на таван на обема, описан в член 5, включително относно разходите по търговията за допустимите контрагенти и професионални клиенти и относно търговията с дялове за дружества със среден таван, и неговата ефективност за гарантиране, че използването на съответните освобождавания не нарушава ценообразуването и начина на действие на някой от съответните механизми за налагане на санкции за нарушаване на тавана на обема, както и относно прилагането и целесъобразността да бъде запазено освобождаването от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките, установени съгласно член 4, параграфи 2 и 3 и член 9, параграфи 2 - 5.
2. В доклада, посочен в параграф 1, се съдържа информация за въздействието върху европейските капиталови пазари на използването на освобождаването по член 4, параграф 1, букви а) и б), подточка i) и механизма за таван на обема съгласно член 5, със специален акцент върху:
а)
нивото и тенденциите при търговията на книги с „неоповестени“ поръчки в рамките на Съюза след въвеждането на настоящия регламент;
б)
въздействието върху прозрачността на борсовите спредове преди сключване на сделката;
в)
въздействието върху степента на ликвидност на книгите с „оповестени“ поръчки;
г)
въздействието върху конкуренцията и инвеститорите в рамките на Съюза.
д)
въздействието върху търговията с дялове на дружества с нисък и среден таван;
е)
промени на международно равнище и обсъждането с трети държави и международни организации.
3. Ако съгласно заключенията в доклада използването на освобождаването по член 4, параграф 1, букви а) и б), подточка i) оказва вредно въздействие върху ценообразуването или търговията с дялове на дружества с нисък и среден таван, Комисията прави предложения по целесъобразност, включително за изменение на настоящия регламент, по отношение на използването на тези освобождавания. Тези предложения включват оценка на въздействието на предлаганите изменения и са съобразени с целите на настоящия регламент и въздействието по отношение на нарушаването на пазара и конкуренцията, както и потенциалното въздействие върху инвеститорите в Съюза.
4. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно функционирането на член 26, включително дали съдържанието и формата на отчетите за сделките, получени и обменени между компетентните органи, им позволяват да осъществяват цялостно наблюдение на дейността на инвестиционните посредници в съответствие с член 26, параграф 1. Комисията може да направи подходящи предложения, включително такива, в които се предвижда сделките, вместо да бъдат отчитани пред компетентните органи, да бъдат отчитани в система, определена от ЕОЦКП, което да позволява на съответните компетентни органи да имат достъп до цялата отчетена информация съгласно настоящия член за целите на настоящия регламент и Директива 2014/65/ЕС и за разкриване на търговия с вътрешна информация и пазарни злоупотреби в съответствие с Регламент (ЕС) № 596/2014.
5. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно подходящите решения за намаляване на несъответствията в предоставяната информация между участниците на пазара, както и подходящ инструмент за по-добро наблюдение от страна на регулаторните органи на дейностите, свързани с котировката на местата на търговия. В този доклад се прави оценка най-малко на постижимостта на разработването на европейска система на най-добри оферти и предложения за консолидирани квоти за изпълняване на тези цели.
6. До 3 март 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно напредъка, постигнат в преместването на търговията със стандартизирани извънборсови деривати към борсите или електронните платформи за търговия съгласно членове 25 и 28.
7. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно движението на цените по отношение на свързаните с прозрачността данни преди и след сключването на сделките на регулираните пазари, МСТ, ОСТ, ДКД и ОМП.
8. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за преглед на разпоредбите относно оперативната съвместимост по член 36 от настоящия регламент и по член 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
9. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно прилагането на членове 35 и 36 от настоящия регламент и на членове 7 и 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
До 3 юли 2021 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно прилагането на член 37.
10. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно въздействието на членове 35 и 36 от настоящия регламент върху новосъздадените и лицензирани ЦК съгласно член 35, параграф 5 и местата на търговия, тясно свързани с тези ЦК, както и по въпроса дали преходният режим, предвиден в член 35, параграф 5 трябва да бъде удължен, като прави преценка на евентуалната полза за потребителите от подобряването на конкуренцията и възможностите за избор, с които разполагат пазарните участници, спрямо евентуалното непропорционално въздействие на тези разпоредби върху новосъздадените и лицензираните ЦК и пречките пред местните пазарни участници по отношение на достъпа до ЦК като цяло и безпрепятственото функциониране на пазара.
В зависимост от заключенията на този доклад Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 50 за удължаване на преходния период в съответствие с член 35, параграф 5 с максимум 30 месеца.
11. До 3 юли 2019 г. и след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад по въпроса дали посоченият в член 36, параграф 5 (нов) праг продължава да е подходящ и дали механизмът за период на необвързване по отношение на борсово търгувани деривати да продължи да се използва.
12. До 3 юли 2016 г. и въз основа на оценка на риска, след консултация с ЕОЦКП, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно необходимостта от временното изключване на борсово търгуваните деривати от обхвата на членове 35 и 36. В този доклад се отчитат рисковете, ако има такива, произтичащи от разпоредбите за открит достъп по отношение на борсово търгуваните деривати, за общата стабилност и правилното функциониране на финансовите пазари в целия Съюз. В зависимост от заключенията на този доклад Комисията може да приеме делегиран акт в съответствие с член 50 за изключване на борсово търгуваните деривати от обхвата на членове 35 и 36 за срок от тридесет месеца след 3 януари 2017 г.
Член 53
Изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012
Регламент (ЕО) № 648/2012 се изменя, както следва:
1)
В член 5, параграф 2 се добавя следната алинея:
„При изготвянето на проекти на регулаторни технически стандарти съгласно настоящия параграф ЕОЦКП не изключва преходна разпоредба, свързана с договорите за деривати С6 в енергийния сектор, определена в член 95 от Директива 2014/65/ЕС (31).
(31) Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 година относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 349).“;" 						
2)
Член 7 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. ЦК, който е получил разрешение за клиринг на договори за извънборсови деривати, приема да извърши клиринга на такива договори на недискриминационна и прозрачна основа, включително по отношение на изискванията за обезпечения и таксите за достъп независимо от мястото на търговия. Това д осигурява, по-специално на местата на търговия правото на недискриминационно третиране във връзка с начина на третиране договорите, търгувани на това място на търговия, по отношение на:
а)
изискванията за обезпечения и нетирането на икономически равностойни договори, когато включването на такива договори в сетълмента и в други процедури на ЦК по нетиране въз основа на приложимото законодателство относно несъстоятелността не биха застрашавали безпрепятственото и правилно функциониране, валидността или приложимостта на тези процедури; и
б)
кръстосаните искания за марж, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, при използване на свързан с модела риск, който е в съответствие с член 41.
ЦК може да изиска мястото на търговия да отговаря на оперативните и техническите изисквания, определени от ЦК, включително изискванията за управление на риска.“;
б)
добавя се следният параграф:
„6. Установените в параграф 1 условия относно недискриминационното третиране на договорите, търгувани в това място на търговия, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори и кръстосаните искания за маржин, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, се определят по-подробно от техническите стандарти, приети съгласно член 35, параграф 6, буква д) от Регламент (ЕС) № 600/2014 (32).“;
3)
В член 81, параграф 3 се добавя следната алинея:
„Регистрите на сделки предават данни на компетентните органи в съответствие с изискванията по член 26 от Регламент (ЕС) № 600/2014 (32)“.
Член 54
Преходни разпоредби
1. Дружества от трети държави могат да предоставят услуги и да извършват дейности в държавите членки в съответствие с националните режими до три години, след приемането от Комисията на решение във връзка със съответната трета държава съгласно член 47.
2. Ако Комисията прецени, че не е необходимо да изключва борсово търгуваните деривати от полето на действие на членове 35 и 36 в съответствие с член 52, параграф 12, ЦК или място на търговия може, преди влизането в сила на настоящия регламент, да подаде заявление до съответния компетентния орган за разрешение да ползва преходния режим. Компетентният орган, като отчита рисковете, произтичащи от прилагането на правото на достъп по член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати за правилното функциониране на съответния ЦК или място на търговия, може да вземе решение член 35 или 37 да не се прилагат за съответния ЦК или място на търговия по отношение на борсово търгуваните деривати за преходен период до 3 юли 2019 г. Ако този преходен период бъде одобрен, ЦК или мястото на търговия не могат да се ползват от правото на достъп съгласно член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати през този преходен период. Компетентният орган уведомява ЕОЦКП, и в случая на ЦК, колегията на компетентните органи за ЦК, когато е одобрен преходен период.
Когато даден ЦК, получил одобрение да ползва преходния режим, е тясно свързан с едно или повече места на търговия, тези места на търговия не ползват правата на достъп съгласно член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати през този преходен период.
Когато дадено място на търговия, получило одобрение да ползва преходния режим, е тясно свързано с един или повече ЦК, тези ЦК не ползват правата на достъп съгласно член 35 или 36 по отношение на борсово търгуваните деривати през този преходен период.
Член 55
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент се прилага от 3 януари 2017 г.
Независимо от втората алинея, член 1, параграфи 8 и 9, член 2, параграф 2, член 5, параграфи 6 и 9, член 7, параграф 2, член 9, параграф 5, член 11, параграф 4, член 12, параграф 2, член 13, параграф 2, член 14, параграф 7, член 15, параграф 5, член 17, параграф 3, член 19, параграфи 2 и 3, член 20, параграф 3, член 21, параграф 5, член 22, параграф 4, член 23, параграф 3, член 25, параграф 3, член 26, параграф 9, член 27, параграф 3, член 28, параграф 4, член 28, параграф 5, член 29, параграф 3, член 30, параграф 2, член 31, параграф 4, член 32, параграфи 1, 5 и 6, член 33, параграф 2, член 35, параграф 6, член 36, параграф 6, член 37, параграф 4, член 38, параграф 3, член 40, параграф 8, член 41, параграф 8, член 42, параграф 7, член 45, параграф 10, член 46, параграф 7, член 47, параграфи 1 и 4, член 52, параграфи 10 и 12 и член 54, параграф 1 се прилагат незабавно след влизането в сила на настоящия регламент.
Независимо от втората алинея, член 37, параграфи 1, 2 и 3 се прилагат от 3 януари 2019 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 600/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
A pénzügyi válság rámutatott a pénzügyi piacok átláthatóságának gyengeségeire, amelyek káros társadalmi-gazdasági következményekkel járhatnak. Az átláthatóság erősítése egyike a pénzügyi rendszer erősítésével kapcsolatos közös elveknek, amint azt a G20-ak vezetőinek 2009. április 2-i londoni nyilatkozata megerősítette. Az átláthatóság erősítése érdekében és a pénzügyi eszközök belső piacának működését javítandó be kell vezetni egy új keretrendszert amely a pénzügyi eszközök piacán egységes követelményeket ír elő az ügyletek átláthatósága tekintetében. A keretrendszernek átfogó szabályokat kell megállapítania a pénzügyi eszközök széles köre számára. A keretrendszernek a részvények tekintetében ki kell egészítenie a megbízások és ügyletek átláthatóságára vonatkozó, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) megállapított követelményeket.
(2)
A Jacques de Larosière által elnökölt, az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport felkérte az Uniót, hogy dolgozzon ki harmonizáltabb pénzügyi szabályozást. A jövőbeli európai felügyeleti struktúrára való tekintettel az Európai Tanács 2009. június 18-19-én hangsúlyozta egy európai egységes szabálykönyv kialakításának szükségességét, amely valamennyi pénzügyi intézményre alkalmazandó lenne a belső piacon.
(3)
Az új jogi szabályozásnak ennek következtében két különböző jogi eszközből kell állnia: egy irányelvből és e rendeletből. A két jogi eszköznek együtt kell megteremtenie a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra és az adatszolgáltatókra vonatkozó követelményeket szabályozó jogi keretrendszert. Ezt a rendeletet ezért az említett irányelvvel együtt kell értelmezni. A következő tényezők indokolják egy olyan jogalap igénybevételét, amely alapján rendelet hozható: bizonyos követelmények tekintetében egy olyan egységes szabálygyűjtemény létrehozásának szükségessége, amely valamennyi intézmény számára kötelező, a potenciális szabályozási arbitrázs elkerülése, valamint a nagyobb jogbiztonság és a kevésbé bonyolult szabályozás biztosítása a piaci szereplők számára. A még fennálló kereskedési akadályok lebontása és a nemzeti jogok közötti eltérésekből adódó, még fennálló jelentős versenytorzulások megszüntetése érdekében, illetve a jövőben valószínűleg felmerülő kereskedési akadályok és jelentős versenytorzulások megelőzése céljából minden tagállamban alkalmazandó, egységes szabályokat megállapító rendelet elfogadására van szükség. E közvetlenül alkalmazandó jogi aktus célja, hogy meghatározó módon hozzájáruljon a belső piac zavartalan működéséhez, és következésképpen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkén kell alapulnia, az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban.
(4)
A 2004/39/EK irányelv szabályokat állapított meg egyrészt a szabályozott piacra bevezetett részvények kereskedés előtti és kereskedés utáni átláthatósága tekintetében, másrészt a szabályozott piacra bevezetett pénzügyi eszközökkel folytatott ügyleteknek az illetékes hatóságok felé való bejelentése kapcsán. Az irányelvet át kell dolgozni, hogy megfelelően tükrözze a pénzügyi piacok fejleményeit, valamint kezelje azokat a gyengeségeket és megszüntesse azokat a hiányosságokat, amelyek többek között a pénzügyi piac válsága során napvilágra kerültek.
(5)
A kereskedésre és a szabályozási átláthatósági előírásokra vonatkozó rendelkezéseknek a közvetlenül alkalmazandó jog formáját kell ölteniük, amelyet minden befektetési vállalkozásra alkalmazni kell, amely vállalkozásoknak az Unió minden piacán egységes szabályokat kell követniük annak érdekében, hogy megvalósuljon az egységes szabályozási keretrendszer egységes alkalmazása, és ezáltal Unió-szerte erősödjön a piacok átláthatóságába vetett bizalom, csökkenjen a szabályozás összetettsége és a befektetési vállalkozások - különösen a határokon átnyúló alapon működő pénzügyi intézmények - megfelelési költségei, és hozzájáruljon a versenytorzulások kiküszöböléséhez. E szabályozási célok megvalósításához és - a nemzeti követelmények közötti, egy irányelv átültetésének eredményeként esetleg adódó eltérések megelőzése révén - az egyenlő feltételek biztosításához egy rendelet elfogadása a legalkalmasabb.
(6)
Fontos biztosítani, hogy a pénzügyi eszközökkel való kereskedés - amennyire csak lehetséges - szervezett helyszíneken történjen, és hogy valamennyi ilyen helyszín megfelelően szabályozott legyen. A 2004/39/EK irányelv alapján kialakultak olyan kereskedési rendszerek, amelyeket a szabályozási rendszer nem ragadott meg kellőképpen. Bármely pénzügyi eszközökkel kapcsolatos kereskedési rendszert - például a jelenleg brókerek összepárosító rendszereiként ismert szervezeteket - a jövőben megfelelően szabályozás alá kell vonni és a multilaterális kereskedési helyszínek egyik típusaként vagy rendszeres internalizálóként kell engedélyezni az e rendeletben és a 2014/65/EU irányelvben (5) foglalt feltételeknek megfelelően.
(7)
Tisztázni kell és fenn kell tartani a szabályozott piac és a multilaterális kereskedési rendszer (MTF) egymással szorosan összefüggő fogalommeghatározását azon tény tükrözésére, hogy ezek ténylegesen azonos szervezett kereskedési funkcionalitást képviselnek. A fogalommeghatározásoknak ki kell zárniuk azokat a bilaterális rendszereket, amelyeknél a befektetési vállalkozás minden ügyletet saját számlájára köt meg, még a vevő és az eladó között közvetítő, kockázatot nem vállaló másik félként is. A szabályozott piacok és az MTF-ek számára nem engedélyezhető, hogy saját eszköz terhére végrehajtsanak ügyfélmegbízásokat. A „rendszer” kifejezés magában foglalja a szabályrendszerekből és kereskedési platformokból álló piacokat, valamint azokat is, amelyek csak valamely szabályrendszer alapján működnek. A szabályozott piacok és MTF-ek nem kötelesek „technikai” rendszert működtetni a megbízások összepárosítására, és lehetővé kell tenni számukra egyéb kereskedési protokollok működtetését, beleértve az olyan rendszereket is, amelyekben a felhasználók több szolgáltatótól kért jegyzések alapján kereskedhetnek. E rendelet értelmében szabályozott piac vagy MTF azon piac, amely a tagsághoz, az eszközök kereskedésre történő bevezetéséhez, a tagok közötti kereskedéshez, a bejelentéshez és adott estben az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódó szempontokra vonatkozó szabályrendszerekből áll, és az ilyen szabályok alapján megkötött ügyleteket úgy kell tekinteni, mint amelyeket valamely szabályozott piac vagy MTF rendszereiben kötöttek meg. A „vételi és eladási szándék” kifejezést tágan kell értelmezni, és az magában foglalja a megbízásokat, a jegyzéseket és a szándék jelzését.
Az egyik fontos követelmény azzal a kötelezettséggel kapcsolatos, amely szerint a szándékokat a rendszerben a rendszer működtetője által megállapított beavatkozást kizáró szabályok révén kell egyeztetni. Ezen követelmény azt jelenti, hogy a szándékok egyeztetésének a rendszer szabályai alapján vagy a rendszer protokolljai vagy belső működési eljárásai révén - beleértve a számítógépes szoftverben megtestesülő eljárásokat - kell történnie. A „beavatkozást kizáró szabályok” kifejezés olyan szabályokat jelent, amelyek kizárják azt, hogy a szabályozott piac, vagy a piacműködtető, vagy az MTF-et működtető befektetési vállalkozás beavatkozhasson abba, hogy a szándékok hogyan lépnek egymással kölcsönhatásba. A fogalommeghatározások megkövetelik, hogy az érdekek egyeztetése olyan módon történjen, hogy az szerződést eredményezzen, ami akkor következik be, ha a végrehajtás a rendszer szabályai alapján vagy a rendszer protokolljain vagy belső működési eljárásain keresztül történik.
(8)
Az uniós pénzügyi piacok átláthatóbbá és hatékonyabbá tétele és a multilaterális kereskedési szolgáltatásokat kínáló különféle helyszínek versenyfeltételeinek egyenlővé tétele érdekében szükség van a kereskedési helyszín egy új kategóriája, a szervezett kereskedési rendszer (OTF) bevezetésére a kötvények, strukturált pénzügyi termékek, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában, továbbá biztosítani kell ennek megfelelő szabályozását és azt, hogy a rendszerhez való hozzáférés tekintetében megkülönböztetést kizáró szabályokat alkalmazzon. Az említett új kategóriát nagy vonalakban úgy határozták meg, hogy most és a jövőben képesnek kell lennie arra, hogy a kereskedés szervezett végrehajtásának és szervezésének összes olyan típusát átfogja, amelyek a meglévő helyszínek funkcióinak vagy szabályozói előírásainak nem felelnek meg. Következésképpen olyan szervezeti előírásokat és átláthatósági szabályokat kell alkalmazni, amelyek támogatják az árak hatékony feltárását. Az új kategória magában foglalja azokat a rendszereket is, amelyek az elszámolásra alkalmas és kellően likvid származtatott termékek kereskedésére is szóba jöhetnek.
Az új kategóriába nem tartozhatnak bele azok a rendszerek, amelyeknél a rendszerben a kereskedés valódi végrehajtására vagy a szervezésére nem kerül sor - mint például azok a hirdetőtáblák, amelyeket a vételi és eladási szándékok meghirdetésére használnak - vagy azok a szervezetek, amelyek potenciális vevői és eladói szándékokat gyűjtenek össze vagy vonnak össze, sem az elektronikus, kereskedés utáni megerősítést végző szolgáltatások, sem pedig a portfóliótömörítés, amely a portfóliók piaci kockázatának megváltoztatása nélkül csökkenti a meglévő származtatottügylet-portfóliók nem piaci kockázatát. A portfóliótömörítést olyan vállalkozások sora biztosíthatja, amelyeket ekként e rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv nem szabályoz, például központi szerződő felek (a továbbiakban: a CCP-k), kereskedési adattárak, valamint befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők. Célszerű egyértelművé tenni, hogy ha befektetési vállalkozások és piacműködtetők portfóliótömörítést végeznek, e rendelet és a 2014/65/EU irányelv bizonyos rendelkezései a portfóliótömörítéssel kapcsolatban nem alkalmazandók. Mivel a központi értéktárakra az egyes befektetési szolgáltatások nyújtása vagy egyes befektetési tevékenység gyakorlása során ugyanazok a követelmények lesznek irányadók, mint a befektetési vállalkozásokra, e rendeletnek és a 2014/65/EU irányelvnek a rendelkezéseit nem kell alkalmazni az általuk nem szabályozott, portfóliótömörítési tevékenységet folytató vállalkozások tekintetében.
(9)
Az OTF ezen új kategóriája a meglévő kereskedési helyszíneket fogja kiegészíteni. Míg a szabályozott piacokra és az MTF-ekre az ügyleteknek a beavatkozást kizáró szabályok szerinti végrehajtása a jellemző, egy OTF működtetőjének a megbízást mérlegelési alapon kell végrehajtania, adott esetben betartva az átláthatóságot szolgáló, kereskedés előtti adatszolgáltatás követelményeit és a legjobb teljesítést előíró kötelezettségeket is. Következésképpen, az üzletviteli szabályokat, a legjobb teljesítést és az ügyfélmegbízások kezelésével kapcsolatos kötelezettségeket alkalmazni kell a befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett OTF-en megkötött ügyletekre. Megemlítendő továbbá, hogy az OTF üzemeltetésére engedéllyel rendelkező minden piacműködtetőnek meg kell felelnie a 2014/65/EU irányelv 1. fejezetének a befektetési vállalkozások engedélyezésére vonatkozó feltételek és eljárások tekintetében. Az OTF-et működtető befektetési vállalkozás, illetve piacműködtető két különböző szinten kell, hogy képes legyen mérlegelési joga gyakorlására: először, amikor úgy dönt, hogy az OTF-ben megbízást ad le vagy von vissza, és másodszor, amikor úgy dönt, hogy egy adott megbízást nem párosít az adott időpontban a rendszerben rendelkezésre álló megbízásokkal, feltéve, hogy ez megfelel az ügyfelektől kapott egyedi utasításoknak és a legjobb teljesítésre vonatkozó kötelezettségének.
Az ügyfélmegbízásokat összepárosító rendszerek esetében a piacműködtetőnek képesnek kell lennie dönteni arról, hogy két vagy több ügyfélmegbízást párosít-e, illetve hogy ezekből mikor és mennyit párosít a rendszerben. A 2014/65/EU irányelv 20. cikkének (1), (2), (3) és (5) bekezdésével összhangban és a 2014/65/EU irányelv 20. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, a vállalkozásnak képesnek kell lennie elősegíteni az ügyfelek közötti alkut azzal, hogy két vagy több, egymással potenciálisan összeegyeztethető kereskedési szándékot hoz össze egy ügyletben. Az OTF működtetőjének mindkét mérlegelési szinten szem előtt kell tartania a 2014/65/EU irányelv 18. és 27. cikke szerinti kötelezettségeit. Az OTF-et üzemeltető piacműködtetőnek vagy befektetési vállalkozásnak egyértelművé kell tennie a helyszín felhasználói számára, hogy hogyan fogja gyakorolni a mérlegelési jogát. Mivel egy OTF valódi kereskedési platformot jelent, a platform működtetőjének semlegesnek kell lennie. Emiatt az OTF-et működtető piacműködtető vagy a befektetési vállalkozás számára a megkülönbözetésmentes teljesítéssel kapcsolatos kötelezettségeket kell előírni, és nem engedhető meg, hogy az OTF-et működtető befektetési vállalkozás, piacműködtető vagy a befektetési vállalkozással vagy piacműködtetővel azonos csoportba vagy jogi személyhez tartozó más szervezet az OTF-ben a saját tőkéjét felhasználva bármiféle ügyfélmegbízást végrehajtson.
Az OTF működtetője számára engedélyezni kell, hogy egy vagy több - kötvényre, strukturált pénzügyi termékre, kibocsátási egységre vagy a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 5. cikke szerint elszámolási kötelezettség alá esőnek nem nyilvánított származtatott termékre vonatkozó - ügyfélmegbízás végrehajtásának a megkönnyítése céljából a 2014/65/EU irányelv értelmében vett „saját kitettség nélküli ügyletpárosítást” alkalmazzon, feltéve, hogy az ügyfél hozzájárult az említett eljáráshoz. A likvid piaccal nem rendelkező állampapírokkal kapcsolatban az OTF-et működtető piacműködtetőnek vagy a befektetési vállalkozásnak képesnek kell lennie a saját kitettség nélküli ügyletpárosítás számlájától eltérő saját számláján ügyeleteket folytatni. Saját kitettség nélküli ügyletpárosítás végzésekor meg kell felelni az átláthatóságot szolgáló, kereskedés előtti és utáni adatszolgáltatás követelményeit, valamint a legjobb teljesítésre vonatkozó kötelezettségnek. Az OTF-et működtető piacműködtető vagy a befektetési vállalkozással vagy piacműködtetővel azonos csoportba vagy jogi személyhez tartozó más szervezet az általa működtetett OTF-ben rendszeres internalizálóként nem léphet fel. Ezen túlmenően a potenciális összeférhetetlenség megfelelő kezelésével kapcsolatban az OTF működtetőjére ugyanolyan kötelezettségeknek kell vonatkozniuk, mint egy MTF-re.
(10)
Minden szervezett kereskedésnek szabályozott helyszíneken kell lezajlania és teljesen átláthatónak kell lennie, mind a kereskedés előtt, mind utána. A megfelelően beállított átláthatósági követelményeket ezért a kereskedési helyszínek minden típusára, és minden ott kereskedett pénzügyi eszközre alkalmazni kell.
(11)
Annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedés minél inkább a szabályozott kereskedési helyszíneken és a rendszeres internalizálóknál folyjon, ez a rendelet a szabályozott piacon való kereskedésre engedélyezett vagy kereskedési helyszínen kereskedett részvényekre vonatkozó kereskedési kötelezettséget vezet be a befektetési vállalkozások számára. Ez azt jelenti, hogy a befektetési vállalkozásoknak minden ügyletet, azaz a saját számlás ügyleteket és az ügyfélmegbízások végrehajtása keretében folytatott ügyleteket szabályozott piacon, MTF-en, rendszeres internalizálónál vagy egyenértékű harmadik országbeli kereskedési helyszínen kell végrehajtaniuk. Azonban e kereskedési kötelezettség alól indokolt esetben felmentést kell biztosítani. Indokolt eset, amikor az ügyletek jellege nem szisztematikus, ad hoc, rendszertelen és nem gyakori, valamint az olyan technikai ügyletek - mint például a „give-up” ügyletek -, amelyek nem járulnak hozzá az árfeltárási folyamathoz. A kereskedési kötelezettség alóli ilyen kizárás nem használható a referenciaárra és a letárgyalt árra vonatkozó mentesség használata kapcsán bevezetett korlátozások megkerülésére vagy egy brókereket összepárosító rendszer vagy más párosító rendszer működtetésére.
A rendszeres internalizálón keresztül végrehajtott ügyletek lehetősége nem sérti a rendszeres internalizálókra vonatkozó, ebben a rendeletben előírt rendszert. A jogalkotó szándéka az, hogy ha maga a befektetési vállalkozás teljesíti az ebben a rendeletben előírt vonatkozó kritériumokat, amelyek alapján az adott részvény tekintetében rendszeres internalizálónak tekinthető, akkor ilyen formában hajthatja végre a kereskedést; ha azonban a befektetési vállalkozás az adott részvény tekintetében nem tekinthető rendszeres internalizálónak, akkor még mindig végrehajthatja a kereskedést egy másik rendszeres internalizálón keresztül, amennyiben ez megfelel a legjobb teljesítésre vonatkozó kötelezettségének, és ez a lehetőség a rendelkezésére áll. Továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök multilaterális kereskedelmét megfelelően szabályozzák, a multilaterális alapon belső párosító rendszereket üzemeltető befektetési vállalkozásoknak rendelkezniük kell MTF engedéllyel. Pontosítani kell, hogy a 2014/65/EU irányelvben szereplő legjobb teljesítésre vonatkozó rendelkezéseket úgy kell alkalmazni, hogy azok ne akadályozzák az e rendelet szerinti kereskedési kötelezettségeket.
(12)
A letéti igazolásokkal, a tőzsdén kereskedett alapokkal, a certifikátokkal, hasonló pénzügyi eszközökkel és szabályozott piacra nem bevezetett részvényekkel folytatott kereskedés nagyrészt ugyanolyan módon történik, és közel azonos gazdasági célt követ, mint az olyan részvényekkel folyó kereskedés, amelyeket egy szabályozott piac kereskedésébe bevezettek. A szabályozott piacon a kereskedésbe bevezetett részvényekre alkalmazandó átláthatósági rendelkezéseket így ezekre a pénzügyi eszközökre is ki kell terjeszteni.
(13)
Noha elviekben a piacok hatékony működése érdekében elvben el lehet ismerni a kereskedés előtti átláthatóság alóli mentességek rendszerének szükségességét, a 2004/39/EK irányelv és az 1287/2006/EK bizottsági rendelet (7) alapján a részvényekre alkalmazott tényleges mentességi rendelkezések gondos vizsgálatot igényelnek hatókörük és alkalmazott feltételeik további alkalmassága szempontjából. A részvények és esetleg más, hasonló pénzügyi eszközök, és nem részvényjellegű termékek számára egyedi piaci modellek, és megbízási típusok és nagyságrendek esetén a kereskedés előtti átláthatóság alól adott mentességek egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott európai felügyeleti hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság, a továbbiakban: EÉPH) értékelnie kell, hogy a mentesség alkalmazása iránti egyéni kérelmek rendszere összeegyeztethető-e az e rendeletben meghatározott és az e rendeletben előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott szabályokkal. Az EÉPH-nak értékelését vélemény formájában kell megfogalmaznia, az 1095/2010/EU rendelet 29. cikkének megfelelően. Emellett a részvényeknél már létező mentességeket az EÉPH-nak felül kell vizsgálnia megfelelő határidőn belül, és - ugyanazt az eljárást követve - értékelést kell készítenie arról, hogy még megfelelnek-e az e rendeletben és az e rendeletben előírt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt szabályoknak.
(14)
A pénzügyi válság napvilágra hozott adott gyengeségeket a részvényektől eltérő pénzügyi eszközök kereskedési lehetőségeivel és árfolyamaival kapcsolatos információk piaci szereplők számára biztosított hozzáférhetőségét illetően, mégpedig az időzítés, a felbonthatóság, az egyenlő hozzáférés és a megbízhatóság szempontjából. Olyan megfelelő időben alkalmazandó kereskedés előtti és kereskedés utáni átláthatósági előírások bevezetésére van tehát szükség, amelyek figyelembe veszik a részvényektől eltérő pénzügyi eszközök egyedi típusainak eltérő jellemzőit és piaci struktúráit, és amelyeket szükség szerint kiigazítanak annak érdekében, hogy különböző típusú kereskedési rendszerekben, többek között ajánlati könyves, jegyzésvezérelt, a hibrid, az időszakos aukciós kereskedési és a telefonos kereskedési rendszereket is, alkalmazhatók legyenek. Annak érdekében, hogy az összes releváns pénzügyi eszköz tekintetében létezzen egy megbízható átláthatósági keretszabály, az előírásokat alkalmazni kell az olyan kötvényekre és strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre és az olyan származtatott termékekre, amelyekkel kereskedési helyszínen kereskednek. Ezért a kereskedés előtti átláthatóság alóli mentességeket és a halasztott közzététel feltételeinek módosítását csak bizonyos meghatározott esetekben kell levetővé tenni.
(15)
Be kell vezetni a megfelelő szintű kereskedési átláthatóságot a kötvények, a strukturált pénzügyi termékek és a származtatott termékek piacain, annak érdekében, hogy ez segítse a termékek értékelését, valamint az árképzés hatékonyságát. A strukturált pénzügyi termékeknek nevezetesen tartalmazniuk kell a 809/2004/EK bizottsági rendelet (9) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek egyebek között magukban foglalják a fedezett adósságkötelezvényeket.
(16)
A kereskedési helyszíneken egységesen alkalmazandó feltételek biztosítása érdekében ugyanazokat a kereskedés előtti és kereskedés utáni átláthatósági előírásokat kell alkalmazni a különféle típusú helyszínekre. Az átláthatósági előírásokat a pénzügyi eszközök különböző fajtáihoz, többek között a részvényekhez, a kötvényekhez és a származtatott termékekhez kell hozzáigazítani, figyelembe véve a befektetők és a kibocsátók, köztük a kötvénykibocsátók érdekeit, valamint a piac likviditását. Az előírásokat a kereskedés különböző fajtáihoz, ezen belül az ajánlati könyves és a jegyzésvezérelt rendszerekhez, például az jegyzéskérési rendszerhez, valamint a hibrid és a telefonos bróker-rendszerekhez kell hozzáigazítani, és figyelembe kell venni az ügyletek nagyságrendjét, ideértve a forgalmat és más releváns kritériumokat.
(17)
Az árképzési folyamatra irányuló kedvezőtlen hatások elkerülése érdekében be kell vezetni egy megfelelő volumenkorlátozási mechanizmust az olyan rendszerekbe bevitt megbízásokra vonatkozóan, amelyek olyan kereskedési módszertanon alapulnak, amelynél az ár megállapítására egy referenciaárral összhangban kerül sor, továbbá egyes előre letárgyalt ügyletekre vonatkozóan. E mechanizmusnak kettős korlátot kell bevezetnie: egyrészt az adatszolgáltatási mentességet igénybe vevő egyes kereskedési helyszínekre vonatkozó volumenkorlátot kell alkalmazni annak érdekében, hogy minden egyes kereskedési helyszínen csak a kereskedés bizonyos százaléka tartozhasson a mentesség körébe, másrészt egy általános volumenkorlátot kell alkalmazni, amelynek a túllépése esetén az Unió egészében sor kerülne e mentességek felfüggesztésére. Ami az előre letárgyalt ügyleteket illeti, a mechanizmusnak csak azokra az ügyletekre kell vonatkoznia, amelyeket az aktuális, mennyiséggel súlyozott átlagos árrésen belül kötnek meg az ajánlati könyv vagy a rendszert működtető kereskedési helyszín árjegyzőinek jegyzései alapján. A mechanizmus alkalmazásából ki kell zárni azokat az előre letárgyalt ügyleteket, amelyek nem likvid részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más hasonló pénzügyi eszközökre vonatkoznak, és azokat az ügyleteket, amelyekre az aktuális piaci ártól eltérő feltételek vonatkoznak, mivel ezek nem járulnak hozzá az árképzési folyamathoz.
(18)
Annak biztosítására, hogy a tőzsdén kívül lebonyolított kereskedés ne veszélyeztesse a hatékony árfeltárási mechanizmust vagy az átlátható egyenlő versenyfeltételeket a kereskedés módjai között, a kereskedés előtti adatszolgáltatásra megfelelő, az átláthatóságot szolgáló követelményeket kell alkalmazni a pénzügyi eszközökkel tőzsdén kívül saját számlára kereskedő befektetési vállalkozások esetében, amennyiben ezt rendszeres internalizálóként végzik részvényekkel, letéti igazolásokkal, tőzsdén kereskedett alapokkal, certifikátokkal és más hasonló, likvid piaccal rendelkező pénzügyi eszközökkel, valamint olyan kötvényekkel, strukturált pénzügyi eszközökkel, kibocsátási egységekkel és származtatott termékekkel, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek, és amelyek piaca likvid.
(19)
Az ügyfélmegbízásokat saját eszköz terhére végrehajtó befektetési vállalkozást rendszeres internalizálónak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyleteket kereskedési helyszínen kívül, alkalmi, ad hoc és rendszertelen alapon bonyolítják le. Ezért a rendszeres internalizálókat olyan befektetési vállalkozásként kell meghatározni, amely az ügyfélmegbízásait kereskedési helyszínen kívül, szervezetten, gyakran, rendszeresen és jelentős nagyságrendben, saját számlára kereskedve hajtja végre. A rendszeres internalizálókra vonatkozó, e rendeletben foglalt követelményeket kizárólag azon egyes pénzügyi eszközök vonatkozásában (például ISIN-kód szinten) kell alkalmazni a befektetési vállalkozásokra, amelyek tekintetében rendszeres internalizálóként járnak el. Annak biztosítása érdekében, hogy a rendszeres internalizáló fogalommeghatározását objektíven és ténylegesen alkalmazni lehessen a befektetési vállalkozásokra, a rendszeres internalizálásra vonatkozóan előzetesen meg kell határozni egy küszöbértéket, pontosan megadva, hogy mit jelent a gyakori, rendszeres és jelentős nagyságrendű saját számlás kereskedés.
(20)
Míg a szervezett kereskedési rendszer bármely rendszer vagy létesítmény lehet, ahol több harmadik fél részéről vételi és eladási szándékok hatnak egymásra a rendszerben, a rendszeres internalizálónak nem szabad megengedni, hogy harmadik felek vételi és eladási szándékait összehozza. Rendszeres internalizálónak kell tekinteni például az úgynevezett egy üzletkötős platformokat, ahol a kereskedés egyetlen befektetési vállalkozással szemben történik, amennyiben megfelelnek az e rendeletben foglalt követelményeknek. Ugyanakkor nem tekintendők rendszeres internalizálónak az úgynevezett több üzletkötős platformok, amelyeken több üzletkötő működik közre ugyanazon pénzügyi eszköz vonatkozásában.
(21)
A rendszeres internalizálóknak kereskedelmi politikájuk alapján és objektív, megkülönböztetésmentes módon - az ügyfél-kategóriák között különbséget téve - képeseknek kell lenniük eldönteni, hogy mely ügyfeleknek biztosítják a hozzáférést jegyzéseikhez, és fel kell jogosítani őket az ügyfelek közötti, például hitelkockázat tekintetében fennálló különbségek figyelembevételére is. A szokásos piaci nagyságrendet meghaladó tőkeügyletek és az adott pénzügyi eszközre jellemző nagyságrendet meghaladó, tőkeügyletektől eltérő ügyletek vonatkozásában a rendszeres internalizálók nem kötelezhetők kötelező érvényű jegyzések közzétételére, ügyfélmegbízások végrehajtására és jegyzéseik hozzáférhetővé tételére. A rendszeres internalizálók kötelezettségeiknek való megfelelését az illetékes hatóságoknak kell ellenőrizniük, és az ellenőrzés lehetővé tétele érdekében tájékoztatást kell nyújtani az illetékes hatóságok számára.
(22)
E rendeletnek nem célja, hogy rendszeres internalizálón kívül előírja a kereskedés előtti átláthatósági szabályok alkalmazását a tőzsdén kívüli ügyletekre,
(23)
A piaci adatoknak könnyen és egyszerűen hozzáférhetőknek kell lenniük a felhasználók számára, a lehető legjobban kibontott formátumban, hogy a befektetők - és az igényeiket kiszolgáló adatszolgáltatók - az adatmegoldásokat a lehető legnagyobb mértékben az igényeire szabhassák. Ezért a kereskedés előtti és a kereskedés utáni átláthatósági adatokat „leválasztott” módon kell nyilvánosságra hozni, az adatokat megvásárló piaci szereplők költségeinek csökkentése érdekében.
(24)
A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) teljes mértékben alkalmazni kell a személyes adatoknak a tagállamok és az EÉPH által e rendelet - és különösen a IV. cím - alkalmazásában folytatott cseréjére, átadására és feldolgozására.
(25)
Figyelembe véve a felek által a G20-ak pittsburghi, 2009. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elért megállapodást arról, hogy a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket a tőzsdékre vagy adott esetben elektronikus kereskedési platformokra kell áthelyezni, meg kell határozni a hivatalos szabályozási eljárást a pénzügyi szerződő felek és a nagy nem-pénzügyi szerződő felek közötti kereskedés kötelezővé tételére minden olyan származtatott termék tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy elszámolásra alkalmasak és kellően likvidek ahhoz, hogy bekerüljenek azon kereskedési helyszínek valamelyikére, amelyek hasonló szabályozás alá tartoznak, és a résztvevők számára lehetővé teszik, hogy több szerződő féllel kereskedjenek. A kellő likviditás felmérésekor figyelembe kell venni a piac nemzeti szintű jellegzetességeit, ideértve az olyan elemeket, mint a piaci szereplők száma és típusa az adott piacon, és az ügyletek sajátosságait, mint például az ügyletek nagyságrendje és gyakorisága az adott a piacon.
Egy származtatott termék kategóriájának likvid piacát a kereskedett termékek számához viszonyítva nagy számú aktív piaci szereplő jelenléte jellemzi - beleértve a piaci likviditási kínálatot biztosító és ilyen keresletet támasztó szereplők megfelelő elegyének jelenlétét is -, akik e termékekkel gyakran, a nagynak minősülő nagyságrendnél kisebb nagyságrendben kereskednek. E piaci tevékenységet az adott származtatott termék tekintetében a párosítatlan vételi és eladási ajánlatok nagy számának kell jeleznie, amely a szokásos piaci nagyságrendű ügyletek esetében alacsony különbözetet eredményez az eladási és a vételi ár között. A kellő likviditás értékelésekor figyelembe kell venni, hogy egy származtatott termék likviditása a piaci feltételektől és a termék életciklusától függően számottevően változhat.
(26)
Figyelembe véve egyfelől a felek által a G20-ak pittsburghi, 2009. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elért megállapodást arról, hogy a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket a tőzsdékre vagy adott esetben elektronikus kereskedési platformokra kell áthelyezni, másfelől pedig a különféle tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek alacsonyabb likviditását, gondoskodni kell azon alkalmas helyszínek megfelelő választékáról, ahol a kötelezettségvállalás nyomán a kereskedés megvalósulhat. Az alkalmas helyszínekre jól összehangolt szabályozási előírásokat kell alkalmazni a szervezeti és működési szempontok, az összeférhetetlenségi szabályok, a kereskedési tevékenységek ellenőrzése, kereskedés előtti és kereskedés utáni átláthatóság pénzügyi eszközhöz és a kereskedési rendszer típusához történő hozzáigazítása kapcsán, valamint hogy több harmadik fél kereskedési szándékai képesek legyenek egymással kölcsönhatásra lépni. A teljesítési és likviditási feltételek javítása érdekében azonban a helyszínek működtetői számára lehetővé kell tenni, hogy e kötelezettségvállalás nyomán több harmadik féllel mérlegelésen alapuló módon szervezzenek meg ügyleteket.
(27)
Azon kötelezettség, amely szerint azon származtatott termékekkel, amelyek kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított kategóriához tartoznak, szabályozott piacon, MTF-en, OTF-en vagy harmadik országbeli kereskedési helyszínen kell ügyleteket kötni, nem alkalmazandó a nem árképző hatású, kereskedés utáni kockázatcsökkentő szolgáltatások azon komponenseire, amelyek a 648/2012/EU rendelettel összhangban a portfóliók piaci kockázatának megváltoztatása nélkül csökkentik a származottügylet-portfóliók, többek között a meglévő, tőzsdén kívüli származtatott termékek portfólióinak nem piaci kockázatát. Továbbá miközben célszerű rendelkezni a portfóliótömörítés tekintetében, e rendeletnek nem célja megakadályozni az egyéb kereskedés utáni kockázatcsökkentő szolgáltatások igénybevételét.
(28)
Az ilyen származtatott termékekre megállapított kereskedési kötelezettségnek lehetővé kell tennie az alkalmas kereskedési helyszínek közötti hatékony versenyt. Ezért a kereskedési helyszínek nem követelhetnek maguknak kizárólagos jogokat semmiféle származtatott termékek vonatkozásában ennek a kereskedési kötelezettségnek az alapján, megakadályozva más kereskedési helyszíneket abban, hogy ezen finanszírozási eszközökben kereskedést kínáljanak. Ahhoz, hogy a kereskedési helyszínek között hatékony verseny legyen a származtatott termékeknél, igen fontos, hogy a kereskedési helyszínek megkülönböztetésmentes és átlátható módon férjenek hozzá a CCP-khez. A CCP megkülönböztetésmentes hozzáférhetősége azt jelenti, hogy a kereskedési helyszínnek joga van a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz abból a szempontból, hogy a platformján kereskedett szerződéseket hogyan kezelik a biztosítéki követelmények, a gazdasági szempontból egyenértékű szerződések nettósítása, valamint az ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő szerződések letéteinek egymással szembeni beszámítására (cross-margining), és a megkülönböztetésmentes elszámolási díjak tekintetében.
(29)
Az illetékes hatóságok jogköreit ki kell egészíteni egy egyértelmű mechanizmussal bármely olyan pénzügyi eszköz vagy strukturált betét forgalomba hozatalának, forgalmazásának és értékesítésének megtiltására vagy korlátozására, amely komoly aggályokat vet fel a befektetővédelem, a pénzügyi piacok vagy az árupiacok szabályos működése és integritása vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy részének stabilitása szempontjából, amihez az EÉPH - vagy strukturált betétek vonatkozásában az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) (EBH) - számára megfelelő koordinációs és vészhelyzeti jogköröket kell biztosítani. E jogkörök illetékes hatóságok, illetve kivételes esetekben az EÉPH vagy az EBH általi gyakorlása számos egyedi, teljesítendő feltételnek van alárendelve. E feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóságnak, illetve kivételes esetekben az EÉPH-nak vagy az EBH-nak képesnek kell lennie arra, hogy megelőző jelleggel, még a pénzügyi eszköz vagy strukturált betét forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően bevezessen ilyen tilalmat vagy korlátozást.
Ezek a jogkörök nem tartalmaznak a terméknek az illetékes hatóság, az EÉPH vagy az EBH általi jóváhagyása vagy engedélyezése bevezetésére vagy alkalmazására vonatkozó semmilyen kötelezettséget, és nem mentesítik a befektetési vállalkozásokat azon kötelezettségük alól, hogy megfeleljenek az e rendeletben és a 2014/65/EU irányelvben meghatározott valamennyi releváns követelménynek. A pénzügyi piacokon folytatott tevékenységekből eredő, az árupiacokon jelentkező esetleges negatív externáliák ellensúlyozását célzó intézkedések lehetővé tétele érdekében szükséges az illetékes hatóságok részéről történő beavatkozás kritériumaként feltüntetni az árupiacok szabályos működésének és integritásának biztosítását is. Ez igaz különösen a mezőgazdasági árupiacokra, amelyek célja, hogy garantálják a lakosság számára az élelmiszerellátás biztonságát. Ezekben az esetekben az intézkedéseket az érintett árupiacokért illetékes hatóságokkal is egyeztetni kell.
(30)
Az illetékes hatóságoknak részletes adatokkal kell ellátniuk az EÉPH-t minden olyan kérésük kapcsán, amely egy származtatott ügylettel kapcsolatban egy pozíció csökkentésére, egyszeri korlát bevezetésére, valamint bármely ex-ante pozíciós limitre irányul, annak érdekében, hogy javítsák a koordinációt és e jogkörök alkalmazásának konvergenciáját. Bármely, illetékes hatóság által alkalmazott ex-ante pozíciós limit lényeges adatait közzé kell tenni az EÉPH weboldalán.
(31)
Az EÉPH számára lehetővé kell tenni, hogy bármely személytől kérhessen tájékoztatást a pozícióiról egy származtatott ügylet kapcsán, kérhesse a pozíció csökkentését, valamint korlátozhassa az egyes személyek arra való képességét, hogy egyéni ügyleteket kezdeményezzenek árupiaci származtatott termékekkel kapcsolatban. Az EÉPH ilyenkor értesíti a vonatkozó illetékes hatóságokat azokról az intézkedésekről, amelyeket tenni javasol, és ezeket az intézkedéseket közzé kell tennie.
(32)
A pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek adatait be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak, hogy képesek legyenek a piaci visszaélés potenciális eseteit felfedni és kivizsgálni, és hogy monitoring alá vonják a piacok tisztességes és szabályos működését, valamint a befektetési vállalkozások tevékenységeit. E felügyelet kiterjed minden olyan pénzügyi eszközre, amellyel valamely kereskedési helyszínen kereskednek, valamint azokra a pénzügyi eszközökre, amelyek esetében az alapul szolgáló eszközzel valamely kereskedési helyszínen kereskednek, vagy amelyek esetében az alapul szolgáló eszköz olyan pénzügyi eszközökből álló index vagy kosár, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek. A kötelezettségnek fenn kell állnia függetlenül attól, hogy az e pénzügyi eszközökkel folytatott ügyleteket valamely kereskedési helyszínen végezték-e. A befektetési vállalkozások szükségtelen adminisztratív terheinek elkerülése érdekében azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek piaci visszaélésre nem alkalmasak, ki kell zárni az adatszolgáltatási kötelezettség alól. A jelentéseknek a G-20-as kötelezettségvállalásoknak megfelelően jogi személyi azonosítót kell használniuk. Az EÉPH-nak jelentést kell benyújtania a Bizottságnak az illetékes hatóságnak tett ilyen jelentéstételről, és a Bizottságnak lépéseket kell tennie, hogy szükség esetén változtatásokat javasoljon.
(33)
A kereskedési helyszín működtetőjének az illetékes hatósága számára a pénzügyi eszközökre vonatkozóan releváns referenciaadatokat kell nyújtania. Az illetékes hatóságoknak késedelem nélkül továbbítaniuk kell ezeket az értesítéseket az EÉPH számára, amely azonnal közzéteszi azokat a weboldalán, hogy az EÉPH és az illetékes hatóságok az ügyleti jelentéseket felhasználhassák, elemezhessék és kicserélhessék.
(34)
Annak érdekében, hogy rendeltetésüknek megfelelően a piac monitoringjának eszközei legyenek, az ügyletjelentéseknek azonosítaniuk kell azt a személyt, aki a befektetési döntést meghozta, valamint azokat, akik annak teljesítéséért felelősek. A 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) előírt átláthatósági rendszeren túlmenően a short ügyletek megjelölése hasznos kiegészítő információt nyújt, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára a short ügyletek nagyságrendjének monitoringját. Az illetékes hatóságoknak teljes körű hozzáféréssel kell rendelkezniük a nyilvántartásokhoz a megbízás végrehajtásának valamennyi szakaszában, a kereskedésre vonatkozó kezdeti döntéstől annak teljesítéséig. Ezért a befektetési vállalkozásoknak nyilvántartást kell vezetniük a pénzügyi eszközökre vonatkozó valamennyi megbízásukról és ügyletükről, a platformok működtetőinek pedig nyilvántartást kell vezetniük a rendszereikbe benyújtott valamennyi megbízásról. Az EÉPH-nak koordinálnia kell az illetékes hatóságok közötti információcserét, annak biztosítására, hogy hozzáférjenek az ügyletek és megbízások összes nyilvántartásához, beleértve azokat, amelyeket a területükön kívül működő platformokra vittek fel a felügyeletük alá tartozó pénzügyi eszközök vonatkozásában.
(35)
Kerülni kell ugyanazon információ kettős bejelentését. A kereskedési adattáraknak benyújtott, a 648/2012/EU rendelettel összhangban iktatott vagy nyugtázott, a vonatkozó pénzügyi eszközökről szóló, minden előírt információt tartalmazó jelentésekről nem szükséges beszámolni az illetékes hatóságoknak, de a kereskedési adattáraknak továbbítaniuk kell ezeket nekik. A 648/2012/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(36)
Az illetékes hatóságok általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 95/46/EK irányelvben rögzített szabályoknak. Az EÉPH általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 45/2001/EK rendeletben rögzített szabályoknak, amelyek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására.
(37)
A 648/2012/EU rendelet meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek szerint a tőzsdén kívüli származtatott termékek kategóriái elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak. Ez megakadályozza a versenytorzulásokat azáltal, hogy megkülönböztetésmentes hozzáférést ír elő a kereskedési helyszíneknek a tőzsdén kívüli származtatott termékek elszámolását kínáló CCP-k számára, és megkülönböztetésmentes hozzáférést a kereskedési helyszínek kereskedési adatfolyamaihoz a tőzsdén kívüli származtatott termékek elszámolását kínáló CCP-k számára. Mivel a tőzsdén kívül kereskedett származtatott ügyleteket olyan származtatott ügyletekként határozzák meg, amelyek teljesítése nem szabályozott piacon történik, a szabályozott piacok számára e rendelet szerint hasonló előírásokat kell bevezetni. A szabályozott piacon forgalmazott származtatott termékeket szintén központilag kell elszámolni.
(38)
A 2004/39/EK irányelv és a 2014/65/EU irányelv azon előírásain túlmenően, amelyek megakadályozzák, hogy a tagállamok indokolatlanul korlátozzák a hozzáférést a kereskedés utáni infrastruktúrához, mint például a CCP-hez és a kiegyenlítési megállapodásokhoz, szükséges, hogy ez a rendelet eltávolítson különféle egyéb olyan kereskedelmi akadályokat, amelyek alkalmasak a pénzügyi eszközök elszámolásával kapcsolatos verseny akadályozására. A diszkriminatív gyakorlatok elkerülése érdekében a CCP-knek be kell fogadniuk elszámolásra a különböző kereskedési helyszíneken teljesített ügyleteket, amennyiben azok a helyszínek megfelelnek a CCP által megállapított működési és technikai előírásoknak, ideértve a kockázatkezelési előírásokat is. A CCP-nek biztosítania kell a hozzáférést, amennyiben a szabályozástechnikai standardokban meghatározott bizonyos hozzáférési kritériumok teljesülnek. Az olyan újonnan létrehozott CCP-k esetében, amelyeknek az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök tekintetében történő engedélyezésére vagy elismerésére kevesebb mint három évvel e rendelet hatálybalépése előtt került sor, lehetőséget kell adni az illetékes hatóságoknak arra, hogy legfeljebb két és fél éves átmeneti időszakot hagyjanak jóvá, amelynek ideje alatt az említett CCP-knek még nem kell biztosítaniuk a teljes körű hozzáférést az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök tekintetében. Ugyanakkor, ha egy CCP igénybe kívánja venni ezt az átmeneti rendelkezést, akkor az átmeneti időszak alatt ő maga sem élhet a kereskedési helyszínekhez való hozzáférés e rendelet szerinti jogával. Továbbá, az említett CCP-vel szoros kapcsolatban lévő kereskedési helyszíneknek sem szabad a CCP-khez való hozzáférés e rendelet szerinti jogával élniük az átmeneti időszak alatt.
(39)
A 648/2012/EU rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítani a CCP-k és kereskedési helyszínek részére a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében. A 648/2012/EU rendelet a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket olyan származtatott ügyletekként határozza meg, amelyek teljesítésére nem egy szabályozott piacon vagy a 2004/39/EK irányelv 19. cikkének (6) bekezdésével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. A hiányosságok és átfedések elkerülése, valamint a 648/2012/EU rendelet és e rendelet közötti összhang biztosítása érdekében az e rendeletben a CCP-k és kereskedési helyszínek megkülönböztetésmentes hozzáférésére vonatkozóan megállapított követelményeket alkalmazni kell a szabályozott piacokon és a 2014/65/EU irányelvvel összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacokon forgalmazott származtatott termékekre és valamennyi nem származtatott pénzügyi eszközre.
(40)
A kereskedési helyszínektől meg kell követelni, hogy átlátható módon és megkülönböztetésmentes alapon hozzáférést biztosítsanak, többek között az adatfolyamokhoz azon CCP-k számára, amelyek a valamely kereskedési helyszínen teljesített ügyletek elszámolását kívánják. Ehhez azonban nem szükséges, hogy a származtatott ügyletek elszámolása tekintetében interoperabilitási megállapodásokat alkalmazzanak, valamint ez nem okozhat olyan likviditástöredezettséget, amely veszélyeztetné a piacok zavartalan és szabályos működését. A kereskedési helyszínek a hozzáférést csak akkor tagadhatják meg, ha a szabályozástechnikai standardokban meghatározott bizonyos hozzáférési kritériumok nem teljesülnek. A tőzsdén kereskedett származtatott termékek esetében aránytalan követelmény lenne előírni a kisebb kereskedési helyszínek - mindenekelőtt a CCP-kkel szoros kapcsolatban álló kisebb kereskedési helyszínek - számára, hogy haladéktalanul feleljenek meg a megkülönböztetésmentes hozzáférésre vonatkozó előírásoknak, amennyiben még nem rendelkeznek az ahhoz szükséges technikai képességekkel, hogy egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek a kereskedés utáni infrastruktúrapiac szereplőinek többségével. Ezért a vonatkozó küszöbértéket el nem érő kereskedési helyszínek számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy egy 30 hónapos - a későbbiekben több alkalommal meghosszabbítható - időszak alatt maguk is és a velük szoros kapcsolatban álló CCP-k is mentesüljenek a megkülönböztetésmentes hozzáférésre vonatkozó követelmények alól a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében. Ugyanakkor, ha egy kereskedési helyszín igénybe kívánja venni ezt a mentességet, akkor a mentesség ideje alatt ő maga sem élhet a CCP-khez való hozzáférés e rendelet szerinti jogával.
Továbbá, az említett kereskedési helyszínnel szoros kapcsolatban lévő CCP-knek sem szabad élniük a kereskedési helyszínekhez való hozzáférés e rendelet szerinti jogával a mentesség ideje alatt. A 648/2012/EU rendelet megállapítja, hogy azokban az esetekben, amikor a származtatott ügyletekkel kapcsolatos pénzügyi szolgáltatásokhoz kereskedelmi és szellemi tulajdonjogok kapcsolódnak, az engedélyeknek arányos, tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes alapon kell rendelkezésre állniuk. Ezért a pénzügyi eszközök értékének meghatározásához használt referenciaértékekre vonatkozó engedélyekhez és a referenciaértékekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférést a CCP-k és más kereskedési helyszínek számára arányos, tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes alapon kell biztosítani, és az engedélyeket méltányos üzleti feltételekkel kell megadni. A versenyre vonatkozó szabályok sérelme nélkül, amennyiben e rendelet hatálybalépését követően dolgoznak ki új referenciaértéket, az engedélyezési kötelezettség az adott referenciaértéket referenciaként használó pénzügyi eszköz forgalmazásának megkezdése vagy piacra történő bevezetését követően 30 hónappal veszi kezdetét. Az engedélyekhez történő hozzájutás kritikus fontosságú a kereskedési helyszínekhez és a CCP-khez való, a 35., illetve a 36. cikk szerinti hozzáférés megkönnyítése szempontjából, mert máskülönben az engedélyezési mechanizmusok még mindig megakadályozhatnák azon kereskedési helyszínekhez és CCP-khez való hozzáférést, amelyekhez a hozzáférés kérelmezése megtörtént.
Az akadályok és a diszkriminatív gyakorlat elhárítása a pénzügyi eszközök elszámolásáért és kereskedéséért folyó verseny növelésére irányul a befektetési és hitelfelvételi költségek csökkentése, a hiányosságok megszüntetése és az innováció uniós piacokon történő előmozdítása érdekében. A Bizottságnak továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérnie a kereskedés utáni infrastruktúra alakulását, és szükség esetén be kell avatkoznia, hogy a belső piacon előálló versenytorzulásokat megakadályozza, különösen amennyiben az infrastruktúrához vagy a referenciaértékekhez való hozzáférés megtagadása ellentétes az EUMSZ 101. vagy 102. cikkével. Az e rendelet szerinti engedélyezési kötelezettségek nem sérthetik a referenciaértékek tulajdonosainak a versenyre vonatkozó szabályok és különösen az EUMSZ 101. és 102. cikke szerinti, az új piacokra való belépéshez nélkülözhetetlen referenciaértékekhez való hozzáféréssel kapcsolatos, általános kötelezettségeit, Az illetékes hatóságoknak a hozzáférési jogok átmeneti időszakokban való alkalmazása elmaradására vonatkozó jóváhagyásai nem minősülnek engedélyezésnek vagy engedélyezések módosításainak.
(41)
A harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtása az Unióban a nemzeti rendszerek és előírások hatálya alá tartozik. Ezek a rendszerek rendkívül sokfélék, és az azok alapján engedélyezett vállalkozások nem jogosultak attól eltérő tagállamban szolgáltatásokat nyújtani és ott letelepedjenek, mint abban a tagállamban, ahol letelepedettek. Helyénvaló tehát egy közös, uniós szintű szabályozási keretrendszer bevezetése. A rendszernek össze kell hangolnia a meglévő, szétaprózott keretrendszert, biztosítania kell a bizonyosságot és a harmadik országok Unióban tevékenykedő vállalkozásainak egyenlő bánásmódját, biztosítania kell, hogy a Bizottság végezze el a tényleges egyenértékűség értékelését a harmadik országok prudenciális és üzletviteli keretrendszere tekintetében, és biztosítania kell, hogy a harmadik országbeli vállalkozásoktól kapott szolgáltatások során az ügyfelek védelme összehasonlítható szinten legyen az Unióban.
A Bizottságnak és a tagállamoknak a rendszer alkalmazása során elsődleges fontosságúnak kell tekinteniük a G-20-as kötelezettségvállalások által lefedett területeket és az Unió legnagyobb kereskedelmi partnereivel kötött megállapodásokat, valamint tekintetbe kell venniük az Unió globális pénzpiacokon betöltött központi szerepét, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országok általi követelmények ne akadályozzák meg az uniós befektetőket és kibocsátókat abban, hogy harmadik országokban befektessenek vagy ezen országoktól finanszírozáshoz jussanak, sem a harmadik országbeli befektetőket és kibocsátókat abban, hogy az uniós piacokon fektessenek be, jussanak tőkéhez vagy más pénzügyi szolgáltatásokhoz, kivéve, ha ez objektív és bizonyítékkal alátámasztott prudenciális indokok miatt szükséges. Az értékelések elvégzése során a Bizottságnak tekintettel kell lennie az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által kidolgozott, az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentumra és annak az IOSCO által módosított és értelmezett ajánlásaira.
Amennyiben nem hozható tényleges egyenértékűséget kimondó határozat, a harmadik országok vállalkozásai által az Unióban nyújtott szolgáltatásokra továbbra is a nemzeti szabályozás vonatkozik. A Bizottságnak saját kezdeményezésére kell elindítania az egyenértékűségi értékelést. A tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy jelezzék a Bizottság felé azon igényüket, hogy a Bizottság által végzett egyenértékűségi értékelés kiterjedjen bizonyos harmadik országra vagy harmadik országokra, anélkül, hogy ez az egyenértékűség-értékelési folyamat elvégzésére kötelezné a Bizottságot. Az egyenértékűségi értékelésnek eredményeken kell alapulnia; fel kell mérnie, hogy az adott, harmadik országbeli szabályozási és felügyeleti keret milyen mértékben ér el az európai uniós szabályozáshoz hasonló és megfelelő szabályozási hatást, valamint milyen mértékben teljesíti az uniós jog célkitűzéseit. Ezen egyenértékűségi értékelések kezdeményezésekor a Bizottságnak képesnek kell lennie prioritási sorrendet felállítani a harmadik országbeli joghatóságok között, figyelembe véve azt, hogy milyen jelentőséggel bír az egyenértékűségre találás az uniós vállalkozások és ügyfelek számára, hogy léteznek-e a harmadik ország és az uniós tagállamok között felügyeleti és együttműködési megállapodások, hogy létezik-e ténylegesen egyenértékű elismerési rendszer a külföldi rendszerek keretében engedélyezett befektetési vállalkozások elismerésére, valamint hogy milyen mértékben érdekelt és hajlandó a harmadik ország részt venni az egyenértékűségi értékelés folyamatában. A Bizottságnak monitoringoznia kell a harmadik ország szabályozási és felügyeleti keretrendszere tekintetét érintő valamennyi jelentős változást, és adott esetben felül kell vizsgálnia az egyenértékűségről szóló határozatokat.
(42)
E rendelet értelmében a fióktelepek nélkül nyújtott szolgáltatásoknak a jogosult szerződő felekre és a természetüknél fogva szakmai ügyfelekre kell korlátozódniuk. A szolgáltatások feltétele az EÉPH által történt bejegyzés és a harmadik országbeli felügyelet. Az EÉPH és a harmadik ország illetékes hatóságai között megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell létezniük.
(43)
E rendelet azon rendelkezései, amelyek a harmadik országbeli vállalkozások által biztosított szolgáltatásokat vagy végzett tevékenységeket szabályozzák, nem érinthetik annak lehetőségét, hogy az Unióban letelepedett személyek egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatásait kizárólag saját kezdeményezésükre igénybe vegyék, vagy hogy uniós befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek harmadik országbeli vállalkozások befektetési szolgáltatásaiban vagy tevékenységeiben kizárólag saját kezdeményezésükre részesüljenek, vagy hogy ügyfelek harmadik országbeli vállalkozások befektetési szolgáltatásaiban kizárólag saját kezdeményezésükre részesüljenek ilyen hitelintézet vagy befektetési vállalkozás közvetítésével. Amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás egy, az Unióban letelepedett személynek nyújt szolgáltatásokat, annak kizárólagos saját kezdeményezésére, a szolgáltatásokat az Unió területén nyújtott szolgáltatásoknak kell tekinteni. Amennyiben egy harmadik országbeli vállalkozás ügyfeleket vagy potenciális ügyfeleket keres az Unióban, vagy befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket reklámoz vagy hirdet, az Unióban biztosított kiegészítő szolgáltatásokkal, az nem tekinthető az ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére biztosított szolgáltatásnak.
(44)
A harmadik országbeli vállalkozások elismerése tekintetében, és a Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló megállapodás - beleértve a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményt is - értelmében az Unióra háruló nemzetközi kötelezettségekkel összhangban, a harmadik országok szabályozási és felügyeleti keretrendszerét az uniós szabályozási és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek elismerő határozatokat csak olyan esetben szabad elfogadni, amikor a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a külföldi jogi szabályozás alapján engedélyezett befektetési vállalkozások elismerése szempontjából, többek között a G-20-ak által 2009 szeptemberében kitűzött, a származtatott piacok átláthatóságának javítását, a rendszerszintű kockázatok mérséklését és a piaci visszaélések elleni védelmet szolgáló általános szabályozási céloknak és szabványoknak megfelelően. Egy ilyen rendszer akkor tekintendő egyenértékűnek, ha biztosítja, hogy az alkalmazandó szabályozási keretrendszer lényegileg az uniós követelményekhez hasonló eredményt nyújtson, és akkor tekintendő ténylegesnek, ha a szabályokat következetesen alkalmazzák.
(45)
Az azonnali másodlagos piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő a kibocsátási egységek (EUA) vonatkozásában, ami alááshatja a bizalmat a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv által létrehozott (14) kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerei iránt, valamint jelenleg intézkedések történnek az EUA nyilvántartások rendszerének és az EUA-kereskedéshez szükséges számlák megnyitási feltételeinek szigorítására. A piacok integritásának erősítése és hatékony működésük megőrzése érdekében - ideértve a kereskedési tevékenység átfogó felügyeletét - helyénvaló kiegészíteni a 2003/87/EK irányelvben hozott intézkedéseket a kibocsátási egységek teljes mértékben e rendelet és a 2014/65/EU irányelv, valamint az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) és a 2014/57/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) hatókörébe utalásával, a pénzügyi eszközként való besorolásuk révén.
(46)
A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Ezen belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni arról, hogy e rendelet egyes rendelkezéseinek hatálya kiterjedjen harmadik országok központi bankjaira; a fogalommeghatározásokra vonatkozó egyedi részletekről, egyedi, költségekkel kapcsolatos rendelkezésekről a piaci adatok rendelkezésre állása kapcsán; jegyzésekhez való hozzáférésről, azon nagyságrendekről, amelyeknél a vállalkozásnak minden olyan ügyféllel ügyletet kell kötnie, amelynek a jegyzést a rendelkezésére bocsátotta, a portfóliótömörítésről, annak további meghatározása kapcsán, amikor a befektetővédelem vonatkozásában komoly aggályok merülnek fel vagy a befektetővédelem, a pénzügyi piacok vagy az árupiacok szabályos működésének és integritásának veszélyeztetettsége, az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély esetén, amikor az EÉPH, az EBH vagy az illetékes hatóságok cselekvésére lehet szükség; az EÉPH pozíciómenedzselési hatásköréről; az e rendelet 35. cikkének (5) bekezdése szerinti átmeneti időszak meghatározott időre történő meghosszabbításáról és e tekintetben a tőzsdén kereskedett származtatott termékek kizárásáról e rendelet egyes rendelkezéseinek hatálya alól egy bizonyos időszakra. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(47)
Az e rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a harmadik országbeli vállalkozások vagy kereskedési helyszínek által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó harmadik országbeli jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségéről szóló határozat elfogadására vonatkozóan, amelynek célja dönteni arról, hogy a kereskedési helyszín alkalmas-e a kereskedési kötelezettség alá tartozó származtatott termékek kereskedésére, illetve harmadik országbeli CCP-k és harmadik országbeli kereskedési helyszínek alkalmasak-e az Unióban létrehozott kereskedési helyszínekhez és CCP-khez való hozzáférésre. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (17).
(48)
Mivel a tagállamok nem tudják megfelelően teljesíteni e rendelet céljait, nevezetesen a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos egységes előírások megállapítását a kereskedelmi adatok közzétételére, az ügyletek illetékes hatóságoknak való jelentésére, a származtatott termékek és a részvények szervezett helyszíneken történő kereskedésére, a CCP-khez, kereskedési helyszínekhez és referenciaértékekhez való megkülönböztetésmentes hozzáférésre, a termékszintű beavatkozási és a pozíciómenedzselési hatáskörökre és a pozíciólimitekkel kapcsolatos jogosultságokra, a harmadik országbeli vállalkozások által végzett szolgáltatásokra és tevékenységekre vonatkozóan azon oknál fogva, hogy bár a nemzeti illetékes hatóságok kedvezőbb helyzetben vannak a piaci fejlemények monitoringja szempontjából, a kereskedés átláthatóságával, az ügyletek bejelentésével, a származtatott termékek kereskedésével, valamint a termékek és módszerek kitiltásával kapcsolatos problémák átfogó hatását teljes egészében csak Unió-szintű összefüggésekben lehet megérteni, az Unió szintjén azonban e rendelet terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(49)
Az illetékes hatóságok vagy az EÉPH által a feladatkörük ellátása során hozott intézkedések nem különböztethetnek meg közvetlenül vagy közvetve egyetlen tagállamot vagy a tagállamok egyetlen csoportját sem, mint olyan helyszínt, ahol valamilyen pénznemben befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, vagy ilyen tevékenységet végeznek. Az EBH-nak az e rendelet értelmében a feladatai végzése során hozott intézkedései nem lehetnek sem közvetlenül sem közvetve hátrányosak egyetlen tagállammal vagy a tagállamok egyetlen csoportjával szemben sem.
(50)
A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó technikai standardok biztosítják a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelmét az egész Unióban. A hatékonyság érdekében hatékony és helyénvaló lenne, ha az EÉPH, mint nagyon jelentős szakértelemmel rendelkező szerv, olyan szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket, és benyújtsa azokat a Bizottsághoz.
(51)
A Bizottság elfogadja azon szabályozástechnikai standardtervezeteket, amelyeket az EÉPH az alábbiakat illetően dolgoz ki: a kereskedés átláthatóságára vonatkozó követelmények pontos jellemzőit illetően, a monetáris, deviza-, és a pénzügyi stabilitásra vonatkozó politikával kapcsolatos műveleteket, valamint az e rendelet szerinti egyes releváns ügyleteket illetően, az átláthatóságot szolgáló, kereskedés előtti adatszolgáltatás követelményei alóli mentességek részletes feltételeit illetően, a kereskedés utáni halasztott közzétételi mechanizmusokat illetően, a kereskedés előtti és a kereskedés utáni adatok elkülönített elérhetőségének kötelezettségét illetően, az átláthatóságot szolgáló, kereskedés előtti adatszolgáltatás követelményeinek a rendszeres internalizálókra való alkalmazását illetően, a beruházási vállalkozások kereskedés utáni közzétételét illetően, az átláthatóság és egyéb számítások céljára történő adatszolgáltatásra irányuló adatkérések tartalmát és gyakoriságát illetően, az árfeltárási folyamathoz hozzá nem járuló ügyleteket illetően, a megbízások megőrzendő adatait illetően, az ügyleti jelentések tartalmát és specifikációit illetően, a pénzügyi eszközök referenciaadatainak tartalmát és specifikációit illetően, az Unióban közvetlen, lényeges és előrelátható hatással rendelkező szerződésekről és a származtatott termékekre vonatkozó kereskedési kötelezettség eseteit illetően, az elszámolt származtatott eszközökre vonatkozó ügyletek elszámolásra való benyújtását és befogadásának biztosítására irányuló eljárások és rendszerek követelményeit illetően, a közvetett elszámolási megállapodások típusainak meghatározását illetően, azon származtatott termékek meghatározását illetően, amelyek esetében kötelezettség áll fenn, hogy szervezett kereskedési helyszíneken történjen a kereskedésük azon származtatott termékeket illetően, amelyek esetében kötelezettség áll fenn, hogy szervezett kereskedési helyszíneken történjen a kereskedésük, a kereskedési helyszínekhez és CCP-khez való megkülönböztetésmentes hozzáférést illetően, a referenciaértékekhez való megkülönböztetésmentes hozzáférést és a referenciaértékekre vonatkozó engedélyek megadási kötelezettségét illetően, valamint a kérelmező harmadik országbeli vállalkozás által a bejegyzési kérelmében az EÉPH számára megadandó információkat illetően. A Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardok tervezetét az EUMSZ 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, az 1093/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban kell elfogadnia.
(52)
A 2014/65/EU irányelv 95. cikke átmeneti mentességről rendelkezik egyes, a C6. szakasz szerinti származtatott energiaügyletek vonatkozásában. Ezért az EÉPH által a 648/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban kidolgozott, az elszámolási kötelezettséget meghatározó technikai standardoknak ezt figyelembe kell venniük, és nem írhatnak elő elszámolási kötelezettséget azon származtatott ügyletek vonatkozásában, amelyek azután a C6. szakasz szerinti származtatott energiaügyletekre vonatkozó átmeneti mentesség hatálya alá esnek majd.
(53)
E rendelet előírásainak alkalmazását el kell halasztani annak érdekében, hogy az alkalmazhatósága összehangolt legyen az átdolgozott irányelv átültetett szabályainak alkalmazásával, és hogy elkészüljenek az alapvetően fontos végrehajtási intézkedések. A teljes szabályozási csomagot aztán ugyanattól az időponttól kezdődően kell alkalmazni. A végrehajtási intézkedésekhez szükséges felhatalmazás alkalmazása viszont nem halasztható el, hogy a lehető leghamarabb elkezdődhessenek a végrehajtási intézkedések megtervezéséhez és elfogadásához szükséges lépések. A végrehajtási intézkedésekhez szükséges felhatalmazás alkalmazása viszont nem halasztható el, hogy a lehető leghamarabb elkezdődhessenek e végrehajtási intézkedések megtervezéséhez és elfogadásához szükséges lépések.
(54)
Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, különösen a következőkre vonatkozó jogokat és elveket: a személyes adatok védelme (8. cikk), a vállalkozás szabadsága (16. cikk), a fogyasztók védelme (38. cikk), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (47. cikk), valamint a kétszeri eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalma (50. cikk), és a rendeletet ezekkel a jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.
(55)
Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak; a biztos 2012. február 10-én nyilvánított véleményt (18),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet egységes előírásokat állapít meg a következőkre:
a)
kereskedési adatok közzététele a nyilvánosság számára;
b)
ügyletjelentés az illetékes hatóságoknak;
c)
származtatott termékek kereskedése szervezett helyszíneken;
d)
megkülönböztetésmentes hozzáférés az elszámoláshoz és megkülönböztetésmentes hozzáférés a referenciaértékek kereskedéséhez; és
e)
az illetékes hatóságok, az EÉPH és az EBH hatásköre a termékszintű beavatkozásokkal, valamint az EÉPH hatásköre a pozíciókezelési kontrollmechanizmusokkal és a pozíciólimitekkel kapcsolatban.
f)
befektetési szolgáltatások vagy tevékenységek nyújtása - a Bizottság által elfogadott egyenértékűségi határozatot követően - harmadik országbeli, fiókteleppel rendelkező vagy azzal nem rendelkező vállalkozások által.
(2) Ezt a rendeletet a 2014/65/EU irányelv szerint engedélyezett befektetési vállalkozásokra, és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) szerint engedélyezett befektetési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy befektetési tevékenységeket végző hitelintézetekre, illetve a piacműködtetőkre - beleértve az általuk működtetett bármely kereskedési helyszínt - kell alkalmazni.
(3) E rendelet V. címe a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerinti összes pénzügyi szerződő félre, valamint az említett rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartozó összes nem pénzügyi szerződő félre alkalmazandó.
(4) E rendelet VI. címe vonatkozik a CCP-kre és a referenciaértékek tulajdonosi jogait gyakorló személyekre is.
(5) E rendelet VIII. címét kell alkalmazni azokra a fiókteleppel rendelkező vagy azzal nem rendelkező harmadik országbeli vállalkozásokra, amelyek a Bizottság által elfogadott egyenértékűségi határozatot követően befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket nyújtanak az Unión belül.
(6) A 8., 10., 18. és 21. cikk nem vonatkozik a szabályozott piacokra, a piacműködtetőkre és a befektetési vállalkozásokra egy olyan ügylet esetében, ahol a szerződő fél a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagja, és ahol az ügyletekre a monetáris, a devizaműveletekre és a pénzügyi stabilitásra vonatkozó olyan politika teljesítése során került sor, amelynek gyakorlására a KBER adott tagja felhatalmazást kapott, és amennyiben az említett tag előzetesen értesítette az adott szerződő felet arról, hogy az ügylet mentességet élvez.
(7) A (6) bekezdés nem vonatkozik a KBER bármely tagja által befektetési műveleteik teljesítése során kötött ügyletekre.
(8) Az EÉPH - a KBER-rel szoros együttműködésben - új szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki, amely meghatározza a KBER egyes tagjainak közérdekében álló monetáris, deviza-, és a pénzügyi stabilitásra vonatkozó politikai műveleteket, valamint azokat az ügylettípusokat, amelyekre a (6) és (7) bekezdések vonatkoznak.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkében megállapított eljárással összhangban történő elfogadására.
(9) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 50. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a (6) bekezdés hatályának más központi bankokra történő kiegészítése céljából.
E célból 2015. június 1-ig a Bizottság az ügyleteknek harmadik országok központi bankjai - amely fogalom e bekezdés alkalmazásában magában foglalja a Nemzetközi Fizetések Bankját is - általi kezelését értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés a jogszabályokban rögzített feladataikra és az Unión belüli kereskedési mennyiségeikre vonatkozó elemzést tartalmaz. A jelentés a következőkre tér ki:
a)
azonosítja az érintett harmadik országokra alkalmazandó rendelkezéseket a központi bankok ügyleteinek - köztük a KBER e harmadik országokban lévő tagjai által kötött ügyletek - felügyeleti közzétételére vonatkozóan, és
b)
értékeli, hogy milyen hatást gyakorolhatnak az Unión belüli, felügyeleti közzétételi követelmények harmadik országok központi bankjaira.
Amennyiben a jelentés megállapítja, hogy szükség van a (6) bekezdésben meghatározott mentességre az olyan ügyletek esetében, ahol a szerződő fél monetáris politikai, deviza- és pénzügyi stabilitással kapcsolatos műveleteket végző, harmadik országbeli központi bank, a Bizottság rendelkezhet úgy, hogy e mentesség vonatkozik e harmadik országbeli központi bankra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1.
„befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;
2.
„befektetési szolgáltatások és tevékenységek”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti befektetési szolgáltatások és tevékenységek;
3.
„kiegészítő szolgáltatás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja szerinti kiegészítő szolgáltatás;
4.
„megbízások végrehajtása az ügyfelek nevében”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontja szerinti végrehajtás az ügyfelek nevében;
5.
„saját számlára történő kereskedés”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 6. pontja szerinti saját számlára történő kereskedés;
6.
„árjegyző”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 7. pontja szerinti árjegyző;
7.
„ügyfél”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontja szerinti ügyfél;
8.
„szakmai ügyfél”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 10. pontja szerinti szakmai ügyfél;
9.
„pénzügyi eszköz”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja szerinti pénzügyi eszköz;
10.
„piacműködtető”:”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontja szerinti piacműködtető;
11.
„multilaterális rendszer”:”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 19. pontja szerinti multilaterális rendszer;
12.
„rendszeres internalizáló”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontja szerinti rendszeres internalizáló;
13.
„szabályozott piac”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontja szerinti szabályozott piac;
14.
„multilaterális kereskedési rendszer” vagy „MTF”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontja szerinti multilaterális kereskedési rendszer;
15.
„szervezett kereskedési rendszer” vagy „OTF”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 23. pontja szerinti szervezett kereskedési rendszer;
16.
„kereskedési helyszín”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 24. pontja szerinti kereskedési helyszín;
17.
„likvid piac”:
a)
a 9., 11. és 18. cikk alkalmazásában pénzügyi eszközöknek vagy pénzügyi eszközök kategóriájának olyan piaca, ahol folyamatosan üzletkötésre kész és hajlandó vevők és eladók vannak jelen, és ahol a piacot az alábbi kritériumok alapján értékelik, figyelembe véve az adott pénzügyi eszköz vagy pénzügyieszköz-kategória sajátos piaci struktúráját:
i.
az ügyletek átlagos gyakorisága és nagyságrendje különböző piaci feltételek mellett, figyelemmel a pénzügyi eszköz kategóriáján belül a termékek jellegére és életciklusára;
ii.
a piaci szereplők száma és típusa, ideértve a piaci szereplőknek a kereskedett pénzügyi eszközökhöz viszonyított arányát egy adott termék esetében;
iii.
az eladási és vételi ár különbségének (spread) átlagos nagyságrendje, ha ismert;
b)
a 4., 5. és 14. cikk alkalmazásában olyan pénzügyi eszköz piaca, amellyel naponta kereskednek, figyelembe véve az alábbi kritériumokat:
i.
a közkézhányad;
ii.
az adott pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek átlagos napi száma;
iii.
az adott pénzügyi eszközök átlagos napi forgalma;
18.
„illetékes hatóság”: a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 26. pontja szerinti illetékes hatóság;
19.
„hitelintézet”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja szerinti hitelintézet;
20.
„fióktelep”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja szerinti fióktelep;
21.
„szoros kapcsolat”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 35. pontja szerinti szoros kapcsolat:
22.
„vezető testület”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontja szerinti vezető testület;
23.
„strukturált betét”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontja szerinti strukturált betét;
24.
„átruházható értékpapírok”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 44. pontja szerinti átruházható értékpapírok;
25.
„letéti igazolások”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 45. pontja szerinti letéti igazolások;
26.
„tőzsdén kereskedett alap”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 46. pontja szerinti tőzsdén kereskedett alap;
27.
„certifikátok”: tőkepiacon forgatható értékpapírok, amelyeket a befektetés kibocsátó általi visszafizetésekor a részvények elé, de a fedezetlen kötvények és más, hasonló eszközök mögé sorolnak;
28.
„strukturált pénzügyi termékek”: olyan, adott pénzügyi eszközök (aktívák) csoportjához társuló hitelkockázat értékpapírosítására és átadására létrehozott értékpapírok, amelyek birtokosa rendszeres, a mögöttes eszközök cash flow-jától függő kifizetésekre jogosult;
29.
„származtatott termékek”: a 2014/65/EU*; irányelv 4. cikke (1) bekezdése 44. pontja c) alpontjában meghatározott és I. mellékletének C. szakasza 4-10. pontjában említett pénzügyi eszközök;
30.
„árualapú származtatott termékek”: a 2014/65/EU* irányelv 4. cikk (1) bekezdése 44. pont c) alpontjában meghatározott pénzügyi eszközök, amelyek a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 10. pontjában említett árucikkhez vagy I. mellékletének C. szakasza 5., 6., 7. és 10. pontjában említett mögöttes termékhez kapcsolódnak;
31.
„központi szerződő fél (CCP)”: a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti CCP;
32.
„tőzsdén kereskedett származtatott termék”: olyan származtatott termék, amellyel szabályozott piacon vagy a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kereskednek e rendelet 28. cikkével összhangban, és amely nem tartozik bele a tőzsdén kívüli származtatott ügyletnek a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti fogalommeghatározásába;
33.
„szándék érdemi jelzése”: egy kereskedési rendszeren belül egy tag vagy résztvevő olyan üzenete egy másik tag vagy résztvevő számára a fennálló kereskedési szándékról, amely a kötésről való megállapodáshoz szükséges összes szükséges információt tartalmazza;
34.
„jóváhagyott közzétételi mechanizmus” vagy „APA”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 52. pontja szerinti jóváhagyott közzétételi mechanizmus;
35.
„összesítettadat- szolgáltató” vagy „CTP”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 53. pontja szerinti összesítettadat- szolgáltató;
36.
„jóváhagyott jelentési mechanizmus” vagy „ARM”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 54. pontja szerinti jóváhagyott jelentési mechanizmus;
37.
„székhely szerinti tagállam” a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 55. pontja szerinti székhely szerinti tagállam;
38.
„fogadó tagállam”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 56. pontja szerinti fogadó tagállam;
39.
„referenciaérték”: bármely ráta, index vagy a nyilvánosság számára elérhetővé tett vagy közzétett adat, amelyet időközönként vagy rendszeresen egy képlet felhasználásával állapítanak meg, egy vagy több mögöttes eszköz értékéből vagy olyan árfolyamokból, illetve azok alapján -ideértve a becsült árfolyamokat, a tényleges vagy becsült kamatlábakat, vagy más értékeket, vagy felméréseket -, amelyekre vonatkoztatva egy pénzügyi eszköz szerint fizetendő összeg vagy egy pénzügyi eszköz értékének megállapítása történik.
40.
„interoperabilitási megállapodás”: a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 12. pontja szerinti interoperabilitási megállapodás;
41.
„harmadik országbeli pénzügyi intézmény”: olyan szervezet, amelynek központi ügyviteli helye egy harmadik országban van, és ennek a harmadik országnak a joga szerint felhatalmazással vagy engedéllyel bír arra, hogy a 2013/36/EU irányelvben, a 2014/65/EU irányelvben, a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (21), a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22), a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (23) vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (24) felsorolt szolgáltatások vagy tevékenységek bármelyikét végezze;
42.
„harmadik országbeli vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 57. pontja szerinti harmadik országbeli vállalkozás;
43.
„nagykereskedelmi energiatermék”: az 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 2. cikkének (4) bekezdése szerinti nagykereskedelmi energiatermék;
44.
„mezőgazdasági áru alapú származtatott ügyletek”: az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 1. cikkében és I. mellékletének I-XX., valamint XXIV/1. részében felsorolt termékekhez kapcsolódó származtatott ügyletek;
45.
„likviditástöredezettség”: olyan helyzet, amelyben:
a)
egy kereskedési helyszín résztvevői azért nem képesek ügyleteket kötni egy vagy több másik résztvevővel az adott kereskedési helyszínen, mert nincsen olyan elszámolási megállapodás, amelyhez minden résztvevő hozzáférne; vagy
b)
egy klíringtag vagy ügyfelei kénytelenek lennének egy adott pénzügyi eszköz tekintetében több CCP-nél fennálló pozíciójukat tartani, és ez korlátozná a pénzügyi kitettségek nettósítására vonatkozó lehetőséget;
46.
„állampapír”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 61. pontja szerinti állampapír;
47.
„portfóliótömörítés”: olyan kockázatcsökkentési szolgáltatás, amelyben két vagy több partner teljes mértékben vagy részben lezárja az adott partnerek által a portfóliótömörítésbe történő bevonás céljából benyújtott származtatott ügyletek egy részét vagy egészét, és a lezárt származtatott ügyleteket más olyan származtatott ügyletekkel helyettesíti, amelyek együttes nominális értéke kevesebb, mint a megszüntetett származtatott ügyletek együttes nominális értéke.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy - a 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a piaci változásokhoz való alkalmazkodás érdekében meghatározzák az (1) bekezdésben rögzített fogalommeghatározások bizonyos technikai elemeit.
II. CÍM
ÁTLÁTHATÓSÁG A KERESKEDÉSI HELYSZÍNEKEN
1. FEJEZET
Átláthatóság a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközöknél
3. cikk
Kereskedés előtti átláthatósági követelmények a kereskedési helyszínek számára a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában
(1) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetők és befektetési vállalkozások nyilvánosságra hozzák a valamely kereskedési helyszínen kereskedett részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre rendszereiken keresztül meghirdetett mindenkori vételi és eladási árakat és az ezen árak mellett fennálló kereskedési szándékok mértékét. Ezt a követelményt a szándék érdemi jelzésére is alkalmazni kell. A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozások ezeket az információkat a szokásos kereskedési időben folyamatosan hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.
(2) Az átláthatóságot szolgáló, (1) bekezdésben említett követelményeket hozzá kell igazítani az egyes kereskedési rendszerek sajátosságaihoz, beleértve az ajánlati könyves, a jegyzésvezérelt, a hibrid és az időszakos aukciós kereskedési rendszereket is.
(3) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetők és befektetési vállalkozások méltányos üzleti feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen hozzáférést biztosítanak a 14. cikk alapján a részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi termékekre adott jegyzéseik közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az (1) bekezdésben említett információk közzétételére alkalmaznak.
4. cikk
A tulajdonviszonyt megtestesítő eszközre vonatkozó mentességek
(1) Az illetékes hatóságok mentesíthetik a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőket és befektetési vállalkozásokat a 3. cikk (1) bekezdésében említett információk közzétételének kötelezettsége alól az alábbiak esetében:
a)
olyan rendszerek, amelyek megbízásokat párosítanak, és olyan kereskedési módszertanon alapulnak, amelynél a 3. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi eszközök ára arról a kereskedési helyszínről származik, ahol az adott pénzügyi eszközt kereskedésre elsőként engedélyezték, vagy amely likviditási szempontból a legrelevánsabb piac, és feltéve, hogy az említett referenciaárat széles körben közzéteszik, és azt a piaci szereplők megbízható referenciaárnak tekintik. E mentesség tartós igénybevételére az 5. cikkben foglalt feltételek vonatkoznak;
b)
olyan rendszerek, amelyek olyan, előre letárgyalt ügyleteket formalizálnak,
i.
amelyeket az aktuális, mennyiséggel súlyozott átlagos árrésen (spread) belül kötnek meg az ajánlati könyv vagy a rendszert működtető kereskedési helyszín árjegyzőinek jegyzései alapján. Ezekre a rendszerekre az 5. cikkben foglalt feltételek vonatkoznak; vagy
ii.
amelyek nem likvid részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre vonatkoznak, amelyek vonatkozásában nincsenek likvid piacok, és amennyiben az említett előre letárgyalt ügyleteket egy megfelelő referenciaár százalékos arányában kötik, ahol a referenciaárat és a százalékos arányt a rendszer üzemeltetője előre meghatározta; vagy
iii.
amelyekre az adott pénzügyi eszköz aktuális piaci árától eltérő feltételek vonatkoznak;
c)
a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízások;
d)
a közzétételükig a kereskedési helyszín megbízáskezelési rendszerében tárolt megbízások.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett referenciaárat a következők alapján kell megállapítani:
a)
a mindenkori vételi és eladási árak közötti középérték azon a kereskedési helyszínen, ahol a szóban forgó pénzügyi eszköz először került bevezetésre vagy a likviditás szempontjából leginkább érintett piacon; vagy
b)
ha az a) pontban említett ár nem áll rendelkezésre, az adott kereskedési nap nyitó vagy záró ára.
Ezek a b) pontban említett árak csak az adott kereskedési nap folyamatos kereskedési idején kívül használhatók referenciaárként a megbízásokban.
(3) Amennyiben a kereskedési helyszín olyan rendszereket működtet, amelyek az (1) bekezdés b) pontjának i. alpontjával összhangban előre letárgyalt ügyleteket formalizálnak:
a)
az említett ügyleteket a kereskedési helyszín szabályai szerint végzik;
b)
a kereskedési helyszín biztosítja, hogy megfelelő mechanizmusok, rendszerek és eljárások álljanak rendelkezésére az ilyen előre letárgyalt ügyletekkel kapcsolatos piaci visszaélések vagy visszaélési kísérletek megelőzésére és észlelésére az 596/2014/EU rendelet 16. cikkével összhangban;
c)
a kereskedési helyszín rendszereket hoz létre, tart fenn és működtet a mentességnek az e rendeletben vagy a 2014/65/EU irányelvben rögzített egyéb követelmények megkerülésére való felhasználására tett mindennemű kísérlet észlelése és az ilyen kísérletek illetékes hatóságoknak való bejelentése céljából.
Amennyiben egy illetékes hatóság az (1) bekezdés b) pontjának i. vagy iii. alpontjával összhangban mentességet ad, az adott illetékes hatóság monitoring alá vonja a mentesség kereskedési helyszín általi felhasználását annak biztosítása érdekében, hogy a mentesség gyakorlásának feltételeit tiszteletben tartsák.
(4) Az illetékes hatóságoknak az (1) bekezdés szerinti mentességek engedélyezése előtt értesíteniük kell az EÉPH-t és más illetékes hatóságokat az egyes egyedi mentességek szándékolt felhasználásáról, és ismertetniük kell azok működését, beleértve azon kereskedési helyszín adatait, amelyen a referenciaár az (1) bekezdés a) pontjában említetteknek megfelelően megállapításra kerül. A mentesség engedélyezésének szándékáról szóló értesítést legalább négy hónappal a mentesség érvénybe lépése előtt el kell küldeni. Az EÉPH az értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül kötelező erővel nem bíró véleményt ad ki az adott illetékes hatóságnak, amelyben értékeli a mentesség összeegyeztethetőségét az (1) bekezdésben megállapított és a (6) bekezdés értelmében elfogadott szabályozástechnikai standardban részletezett előírásokkal. Amennyiben az említett illetékes hatóság engedélyez egy mentességet és egy másik tagállam illetékes hatósága nem ért egyet, úgy ezen illetékes hatóság visszautalhatja az ügyet az EÉPH elé, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el. Az EÉPH monitoring alá vonja a mentességek alkalmazását, és éves jelentést nyújt be a Bizottságnak azok gyakorlati alkalmazásáról.
(5) Az illetékes hatóság saját kezdeményezésére vagy egy másik illetékes hatóság kérelmére a (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően visszavonhatja az (1) bekezdés szerint megadott mentességet, ha úgy látja, hogy a mentességet nem eredeti céljának megfelelően alkalmazzák, vagy úgy véli, hogy a mentességet az e cikkben foglalt követelmények megkerülésére használják.
Az illetékes hatóságoknak értesíteniük kell az EÉPH-t és a többi illetékes hatóságot a mentesség megszüntetéséről, és teljes körűen indokolniuk kell erre vonatkozó döntésüket.
(6) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyek meghatározzák a következőket:
a)
minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a vételi és eladási árfolyamok vagy a kijelölt árjegyző által adott jegyzések közzéteendő sávja, valamint az ilyen árfolyamok melletti kereskedési szándék közzéteendő mértéke, a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően, figyelembe véve az egyes kereskedési rendszerek sajátosságaihoz történő hozzáigazításnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett követelményét;
b)
egy pénzügyi eszköz likviditás szempontjából leginkább érintett piaca az (1) bekezdés a) pontjával összhangban;
c)
az előre letárgyalt ügyletek egyedi sajátosságai a tekintetben, hogy a kereskedési helyszín tagja vagy résztvevője milyen különböző módokon teljesíti az adott ügyletet;
d)
azok az előre letárgyalt ügyletek, amelyek nem járulnak hozzá az árképzéshez, és amelyekre vonatkozóan igénybe veszik az (1) bekezdés b) pontjának iii. alpontjában előírt mentességet;
e)
minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a megbízások azon nagyságrendje, valamint a közzétételükig egy kereskedési helyszín megbízáskezelési rendszerében tárolt megbízások esetében a megbízások azon típusa és minimális nagyságrendje, amelynél az (1) bekezdés alapján el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
(7) Az illetékes hatóságok által a 2004/39/EK irányelv 29. cikkének (2) bekezdésével és 44. cikkének (2) bekezdésével, valamint az 1287/2006/EK rendelet 18., 19. és 20. cikkével összhangban 2017. január 3. előtt adott mentességeket az EÉPH 2019. január 3-ig felülvizsgálja. Az EÉPH-nak véleményt kell kibocsátania a szóban forgó illetékes hatóság részére, amelyben értékeli, hogy az adott mentességek továbbra is összeegyeztethetők-e az e rendeletben és az e rendelet szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és szabályozástechnikai standardokban részletezett előírásokkal.
5. cikk
Volumenkorlátozási mechanizmus
(1) Annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 4. cikk (1) bekezdése b) pontja i. alpontjában említett mentességek alkalmazása ne legyen indokolatlanul kedvezőtlen hatással az árképzésre, az e mentességek alapján folyó kereskedést az alábbiak szerint kell korlátozni:
a)
az adott kereskedési helyszínen az említett mentességek alapján folytatott, egy adott pénzügyi eszközre vonatkozó kereskedés százalékban kifejezett aránya nem haladhatja meg az adott pénzügyi eszköz vonatkozásában az Unió valamennyi kereskedési helyszínén a megelőző 12 hónapban folytatott kereskedés összvolumenének 4 %-át;
b)
az említett mentességek alapján folytatott, egy adott pénzügyi eszközre vonatkozó teljes uniós szintű kereskedés nem haladhatja meg az adott pénzügyi eszköz vonatkozásában az Unió valamennyi kereskedési helyszínén a megelőző 12 hónapban folytatott kereskedés összvolumenének 8 %-át.
Ez a volumenkorlátozási mechanizmus nem alkalmazandó azokra az előre letárgyalt ügyletekre, amelyek részvényekben, letéti igazolásokban, tőzsdén kereskedett alapokban, certifikátokban vagy más, hasonló pénzügyi eszközökben valósulnak meg, amelyek piaca a 2. cikk (1) bekezdése 17. pontjának b) alpontjában meghatározottak szerint nem likvid, és azokkal egy megfelelő, a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett referenciaár százalékos arányában kereskednek, vagy az olyan előre letárgyalt ügyletekre, amelyekre a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja értelmében az adott pénzügyi eszköz aktuális piaci árától eltérő feltételek vonatkoznak.
(2) Ha az adott pénzügyi eszközre vonatkozó, adott kereskedési helyszínen az említett mentességek alapján folytatott kereskedés százalékos aránya meghaladta az (1) bekezdés a) pontjában említett határt, akkor az említett mentességek alkalmazását az adott kereskedési helyszín számára engedélyező illetékes hatóságnak - az EÉPH által a (4) bekezdésben említettek szerint közzétett adatok alapján - két munkanapon belül hat hónapos időtartamra fel kell függesztenie a mentességeknek az adott kereskedési helyszín és az adott pénzügyi eszköz vonatkozásában való alkalmazását.
(3) Ha az adott pénzügyi eszköz vonatkozásában az Unió valamennyi kereskedési helyszínén az említett mentességek alapján folytatott kereskedés százalékos aránya meghaladta az (1) bekezdés b) pontjában említett határt, akkor az egész Unió területén valamennyi illetékes hatóságnak két munkanapon belül hat hónapos időtartamra fel kell függesztenie az említett mentességek alkalmazását.
(4) Az EÉPH-nak minden naptári hónap végét követő öt munkanapon belül közzé kell tennie, hogy az Unió területén az előző 12 hónap alatt mekkora összvolumenben folyt kereskedés az egyes pénzügyi eszközök vonatkozásában, valamint hogy az egyes adott pénzügyi eszközök vonatkozásában az említett mentességek alapján az Unió területén, illetve az egyes kereskedési helyszíneken az előző 12 hónapban folytatott kereskedés hány százalékot ért el, továbbá azt is meg kell jelölnie, hogy a szóban forgó százalékos értékeket milyen módszertan alkalmazásával számolta ki.
(5) Amennyiben a (4) bekezdésben említett jelentés olyan kereskedési helyszínt azonosít, ahol a valamely pénzügyi eszközzel való, a mentesség alapján folytatott kereskedés a megelőző 12 hónap kereskedését alapul véve meghaladta az adott pénzügyi eszközre vonatkozó teljes uniós szintű kereskedés 3,75 %-át, az EÉPH a (4) bekezdésben említett jelentés közzététele naptári hónapjának 15. napjától számított öt munkanapon belül újabb jelentést ad ki. E jelentésben szerepelnek a (4) bekezdésben meghatározott információk azon pénzügyi eszközök vonatkozásában, amelyek kereskedése meghaladta a 3,75 %-ot.
(6) Amennyiben a (4) bekezdésben említett jelentés szerint a valamely pénzügyi eszközzel való, a mentesség alapján folytatott teljes uniós szintű kereskedés a megelőző 12 hónap kereskedését alapul véve meghaladta az adott instrumentummal folytatott teljes uniós szintű kereskedés 7,75 %-át, az EÉPH a (4) bekezdésben említett jelentés közzététele naptári hónapjának 15. napjától számított öt munkanapon belül újabb jelentést ad ki. E jelentésben szerepelnek a (4) bekezdésben meghatározott információk azon pénzügyi eszközök vonatkozásában, amelyek kereskedése meghaladta a 7,75 %-ot.
(7) Annak érdekében, hogy legyen egy megbízható alap, amelynek figyelembevételével monitoring alá lehet vonni az említett mentességek alapján folyó kereskedést és meg lehet határozni, hogy az (1) bekezdésben említett határokat átlépték-e, a kereskedési helyszínek működtetőinek kötelezően ki kell alakítaniuk olyan rendszereket és eljárásokat, amelyek:
a)
lehetővé teszik az általuk működtetett kereskedési helyszínen az említett menteségek alapján teljesített valamennyi ügylet azonosítását; továbbá
b)
biztosítják, hogy az adott kereskedési helyszínen az említett mentességek alapján engedélyezett kereskedésnek a százalékos aránya semmilyen körülmények között se haladja meg az (1) bekezdés a) pontja szerint engedélyezett mértéket.
(8) Az az időszak, amelyre vonatkozóan az EÉPH-nak közzé kell tennie a kereskedési adatokat, és amely tekintetében monitoring alá kell vonni az egy adott pénzügyi eszköz vonatkozásában az említett mentességek alapján folytatott kereskedést, 2016. január 3-ig kezdődik meg. A 4. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy az említett mentességek alkalmazását e rendelet alkalmazásának kezdő időpontjától, valamint ezt követően havonta felfüggeszthessék.
(9) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza azt a módszert - beleértve az ügyletek megjelölését is - amelynek segítségével a (4) bekezdésnek megfelelően összeveti, kiszámítja és közzéteszi az ügyletekre vonatkozó adatokat annak érdekében, hogy pontosan fel tudja mérni az egyes pénzügyi eszközök vonatkozásában folytatott kereskedés összvolumenét és azt, hogy az említett mentességek alkalmazása mellett folyó kereskedés az Unió egész területe és az egyes kereskedési helyszínek vonatkozásában mekkora százalékos arányt tesz ki.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
6. cikk
Kereskedés utáni átláthatósági követelmények a kereskedési helyszínek számára a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában
(1) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak nyilvánosságra kell hozniuk az azon részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre vonatkozóan teljesített ügyletek árát, volumenét és időpontját, amelyekkel az adott kereskedési helyszínen kereskednek. A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak minden ilyen ügylet adatait - amennyire technikailag megvalósítható - a valós időhöz legközelebb eső időpontban kell közzétenniük.
(2) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak méltányos üzleti feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen hozzáférést kell biztosítaniuk a 20. cikk alapján a részvényekkel, letéti igazolásokkal, tőzsdén kereskedett alapokkal, certifikátokkal és más, hasonló pénzügyi termékekkel végzett ügyleteik adatainak közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az e cikk (1) bekezdése szerinti információk közzétételére alkalmaznak.
7. cikk
Halasztott közzététel engedélyezése
(1) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetők és befektetési vállalkozások számára, hogy az ügyletek adatait, azok típusától vagy nagyságrendjétől függően, halasztottan tegyék közzé.
Az illetékes hatóságok különösen olyan ügyletek tekintetében engedélyezhetik a halasztott közzétételt, amelyek meghaladják az adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz vagy az adott részvény-, letéti igazolás-, tőzsdén kereskedett alap-, certifikát- vagy más, hasonló pénzügyieszköz-kategória szokásos piaci nagyságrendjét.
A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak előzetes jóváhagyást kell szerezniük az illetékes hatóságoktól a kereskedés halasztott közzétételére javasolt mechanizmusokra, és ezeket a mechanizmusokat a piaci szereplőkkel és a nyilvánossággal világosan közölni kell. Az EÉPH-nak monitoring alá kell vonnia a halasztott kereskedési közzétételek mechanizmusainak az alkalmazását, és éves jelentést kell benyújtania a Bizottságnak azok gyakorlati alkalmazásáról.
Amennyiben egy illetékes hatóság engedélyezi a késleltetett közzétételt, és egy másik tagállam illetékes hatósága a késleltetéssel vagy a megadott engedély tényleges alkalmazásával nem ért egyet, az illetékes hatóság visszautalhatja az ügyet az EÉPH elé, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke értelmében kapott felhatalmazás szerint járhat el.
(2) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák a következőket oly módon, hogy a 2014/65/EU irányelv 64. cikke által előírt információk közzététele lehetővé váljon:
a)
minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében az ügyletekre vonatkozó azon adatok, amelyeket a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a rendszeres internalizálóknak, valamint a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban nyilvánosságra kell hozniuk, ideértve a 6. cikk (1) bekezdése szerint és a 20. cikk szerint közzétett ügyletek különböző típusainak azonosítóit, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban a pénzügyi eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg;
b)
a valós időhöz lehető legközelebb eső időpontban való közzétételre vonatkozó kötelezettségnek megfelelő időkorlát, beleértve azon eseteket is, amikor az ügyleteket a szokásos kereskedési időn kívül teljesítik.
c)
az e cikk (1) bekezdésével és a 20. cikk (1) bekezdésével összhangban minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azok a feltételek, amelyek mellett a befektetési vállalkozások, ezen belül a rendszeres internalizálók, valamint a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetők és befektetési vállalkozások számára megengedhető az ügyletek adatainak halasztott közzététele;
d)
az azon ügyletek meghatározásakor alkalmazandó kritériumok, amelyek esetében a nagyságrend vagy az érintett részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz típusa - beleértve azok likviditási profilját - miatt az egyes érintett pénzügyieszköz-kategóriákra vonatkozóan engedélyezhető a halasztott közzététel.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
2. FEJEZET
Átláthatóság a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközöknél
8. cikk
Az átláthatóságot szolgáló, kereskedés előtti adatszolgáltatás követelményei a kereskedési helyszínekre vonatkozóan a kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában
(1) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak nyilvánosságra kell hozniuk az azon kötvényekre, strukturált pénzügyi eszközökre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre rendszereiken keresztül meghirdetett mindenkori vételi és eladási árakat és az ezen árak mellett fennálló kereskedési szándékok mértékét, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek. Ezt a követelményt a szándék érdemi jelzésére is alkalmazni kell. A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak ezeket az információkat a szokásos kereskedési időben folyamatosan hozzáférhetővé kell tenniük a nyilvánosság számára. Ez a közzétételi kötelezettség nem alkalmazandó a nem pénzügyi szerződő felek azon származékos ügyleteire, amelyek objektíven mérhető módon csökkentik az adott nem pénzügyi szerződő fél vagy a csoport kereskedelmi vagy likviditásfinanszírozási tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat.
(2) Az (1) bekezdésben említett átláthatósági követelményeket hozzá kell igazítani az egyes kereskedési rendszerek sajátosságaihoz, beleértve az ajánlati könyves, a jegyzésvezérelt, a hibrid, az időszakos aukciós kereskedési rendszereket és a telefonos kereskedési rendszereket is.
(3) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak méltányos üzleti feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen hozzáférést kell biztosítaniuk a 18. cikk alapján a kötvényekre, strukturált pénzügyi eszközökre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre adott jegyzéseik közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az (1) bekezdésben említett információk közzétételére alkalmaznak.
(4) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak, amennyiben a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban számukra mentességet engedélyeztek, nyilvánosságra kell hozniuk legalább az azon kötvényekre, strukturált pénzügyi eszközökre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre rendszereiken keresztül meghirdetett, a kereskedési szándékok szerinti árhoz közeli, kereskedés előtt indikatív vételi és eladási árakat, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek. A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak ezeket az információkat a szokásos kereskedési időben megfelelő elektronikus eszközök útján folyamatosan hozzáférhetővé kell tenniük a nyilvánosság számára. Ezen intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a tájékoztatás méltányos üzleti feltételek alapján és megkülönböztetésmentes módon történjen.
9. cikk
A nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozó mentességek
(1) Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy mentesítsék a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőket és befektetési vállalkozásokat a 8. cikk (1) bekezdésében említett információk közzétételének kötelezettsége alól az alábbiak esetében:
a)
a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízások, valamint a közzétételükig a kereskedési helyszín megbízáskezelési rendszerében tárolt megbízások;
b)
jegyzéskérési és telefonos kereskedési rendszerekben leadott olyan érdemi szándékjelzések, amelyek nagyságrendje nagyobb az adott pénzügyi eszközre jellemző nagyságrendnél, és amelyek szükségtelen kockázatnak tennék ki a piaci likviditást biztosító szereplőket, figyelembe véve, hogy az érintett piaci szereplők lakossági vagy intézményi befektetők-e;
c)
a 28. cikkben meghatározott kereskedési kötelezettség hatálya alá nem tartozó származtatott termékek, valamint likvid piaccal nem rendelkező más pénzügyi eszközök.
(2) Az illetékes hatóságoknak az (1) bekezdés szerinti mentességek engedélyezése előtt értesíteniük kell az EÉPH-t és más illetékes hatóságokat az egyes egyedi mentességek szándékolt felhasználásáról, és ismertetniük kell azok működését. A mentesség engedélyezésének szándékáról szóló értesítést legalább négy hónappal a mentesség érvénybe lépése előtt el kell küldeni. Az EÉPH az értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül véleményt ad ki a szóban forgó illetékes hatóságnak, amelyben értékeli a mentesség összeegyeztethetőségét az (1) bekezdésben megállapított - és az (5) bekezdés értelmében elfogadott szabályozástechnikai standardokban részletezett - előírásokkal. Amennyiben az említett illetékes hatóság mentességet engedélyez és egy másik tagállam illetékes hatósága nem ért egyet ezzel, úgy az ügyet visszautalhatja az EÉPH elé, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el. Az EÉPH-nak monitoring alá kell vonnia a mentességek alkalmazását, és éves jelentést kell benyújtania a Bizottságnak azok gyakorlati alkalmazásáról.
(3) Az illetékes hatóságok - saját kezdeményezésük vagy egy másik illetékes hatóság kérése alapján - megszüntethetik az (1) bekezdés alapján engedélyezett mentességet, ha azt állapítják meg, hogy az érintett a mentességet annak eredeti céljától eltérő módon veszi igénybe, vagy ha úgy ítélik meg, hogy a mentességet az ebben a cikkben megállapított előírások megkerülésére használja fel.
Az illetékes hatóságoknak késedelem nélkül értesíteniük kell az EÉPH-t és a többi illetékes hatóságot a mentesség megszüntetéséről még annak érvénybe lépése előtt, és teljes körűen indokolniuk kell erre vonatkozó döntésüket.
(4) Az az illetékes hatóság, amely egy vagy több olyan kereskedési helyszín felügyeletéért felelős, amelyeken kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek vagy származtatott termékek egy adott kategóriájával kereskednek, átmenetileg felfüggesztheti a 8. cikkben említett kötelezettségeket, ha az említett pénzügyieszköz-kategória likviditása egy meghatározott küszöbérték alá csökken. Ezt a küszöbértéket az érintett pénzügyi eszköz piacára jellemző objektív kritériumok alapján kell meghatározni. Az átmeneti felfüggesztésről szóló értesítést közzé kell tenni az érintett illetékes hatóság weboldalán.
Az átmeneti felfüggesztés kezdetben három hónapot meg nem haladó időszakra érvényes, onnan számítva, hogy az érintett illetékes hatóság a felfüggesztést a weboldalán közzétette. A felfüggesztés alkalmanként legfeljebb három hónappal meghosszabbítható, amennyiben az átmeneti felfüggesztés indoka továbbra is fennáll. Az átmeneti felfüggesztés automatikusan hatályát veszti abban az esetben, ha a három hónapos időszak elteltével nem hosszabbítják meg.
Az érintett illetékes hatóságnak a 8. cikkben említett kötelezettségek e bekezdés szerinti átmeneti felfüggesztésének megszüntetése vagy megújítása előtt tájékoztatnia kell az EÉPH-t a szándékáról, és meg kell indokolnia azt. Az EÉPH-nak a lehető leghamarabb véleményt kell nyilvánítania az illetékes hatóság részére arról, hogy az első és második albekezdésben foglaltakkal összhangban indokoltnak tartja-e az átmeneti felfüggesztés megszüntetését vagy megújítását.
(5) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák a következőket:
a)
a (4) bekezdésben említett, a pénzügyi eszközhöz kapcsolódó likviditási küszöbérték kiszámításához alkalmazandó paraméterek és módszerek. A tagállamok által a küszöbérték kiszámításához alkalmazandó paramétereket és módszereket oly módon kell megállapítani, hogy a küszöbérték elérése az érintett pénzügyi eszköz tekintetében a 2. cikk (1) bekezdésének 17. pontjában alkalmazott kritériumok alapján az Unió valamennyi helyszínén a likviditás számottevő csökkenését jelentse;
b)
minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a vételi és eladási árfolyamok azon sávja, valamint az ilyen árfolyamok melletti kereskedési szándék azon mértéke vagy a kereskedési szándék szerinti árhoz közeli, kereskedés előtt indikatív azon vételi és eladási árak, amelyeket a 8. cikk (1) és (4) bekezdésének megfelelően közzé kell tenni, figyelembe véve az egyes kereskedési rendszerek sajátosságaihoz való, a 8. cikk (2) bekezdése szerinti szükségszerű hozzáigazítást;
c)
minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében a megbízások azon nagyságrendje, valamint a közzétételükig megbízáskezelési rendszerben tárolt megbízások esetében a megbízások azon típusa és minimális nagyságrendje, amelynél az (1) bekezdés alapján el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől;
d)
az (1) bekezdés b) pontjában említett, az adott pénzügyi eszközre jellemző nagyságrend, valamint azon ajánlatkérési rendszerek és telefonos brókerrendszerek fogalommeghatározása, amelyek esetében az (1) bekezdés alapján el lehet tekintetni a kereskedés előtti közzétételtől.
Az EÉPH-nak az adott pénzügyi eszközre jellemző - az (1) bekezdés b) pontja szerinti - azon nagyságrend meghatározásakor, amely szükségtelen kockázatnak tenné ki a piaci likviditást biztosító szereplőket, figyelembe véve azt, hogy az érintett piaci szereplők lakossági vagy intézményi befektetők-e, az alábbi tényezőket kell figyelembe vennie:
i.
a piaci likviditást biztosító szereplők ilyen nagyságrendek mellett tudják-e fedezni kockázataikat;
ii.
ha az adott pénzügyi eszköz vagy pénzügyieszköz-kategória piacának szereplői részben lakossági befektetők, az említett befektetők ügyleteinek átlagos értéke;
e)
azon likvid piaccal nem rendelkező pénzügyi eszközök vagy pénzügyieszköz-kategóriák, amelyek esetében az (1) bekezdés alapján el lehet tekinteni a kereskedés előtti közzétételtől.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
10. cikk
Az átláthatóságot szolgáló, kereskedés utáni adatszolgáltatás követelményei a kereskedési helyszínekre vonatkozóan a kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában
(1) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak nyilvánosságra kell hozniuk az azon kötvényekre, strukturált pénzügyi eszközökre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre vonatkozóan teljesített ügyletek árát, volumenét és időpontját, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek. A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak minden ilyen ügylet adatait - amennyire technikailag megvalósítható - a valós időhöz legközelebb eső időpontban kell közzétenniük.
(2) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak méltányos üzleti feltételek mellett és megkülönböztetésmentesen hozzáférést kell biztosítaniuk a 21. cikk alapján a kötvényekkel, strukturált pénzügyi eszközökkel, kibocsátási egységekkel és származtatott termékekkel végzett ügyleteik adatainak közzétételére kötelezett befektetési vállalkozások számára azon mechanizmusokhoz, amelyeket az (1) bekezdés szerinti információk közzétételére alkalmaznak.
11. cikk
Halasztott közzététel engedélyezése
(1) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetők és befektetési vállalkozások számára, hogy az ügyletek adatait, az ügylet nagyságrendjétől vagy típusától függően, halasztottan tegyék közzé.
Az illetékes hatóságok különösen olyan ügyletek tekintetében engedélyezhetik a halasztott közzétételt, amelyek
a)
meghaladják az adott, valamely kereskedési helyszínen kereskedett kötvény, strukturált pénzügyi eszköz, kibocsátási egység vagy származtatott termék, illetve az adott, valamely kereskedési helyszínen kereskedett kötvény-, strukturált pénzügyi termék-, kibocsátásiegység-kategória vagy származtatott-termék-kategória szokásos piaci nagyságrendjét; vagy
b)
valamely kereskedési helyszínen forgalmazott olyan kötvényre, strukturált pénzügyi eszközre, kibocsátási egységre vagy származtatott termékre, illetve olyan, valamely kereskedési helyszínen kereskedett kötvény-, strukturált pénzügyi termék-, kibocsátásiegység-kategóriára vagy származtatott-termék-kategóriára vonatkoznak, amelynek nincs likvid piaca;
c)
meghaladnak valamely kereskedési helyszínen forgalmazott kötvényre, strukturált pénzügyi eszközre, kibocsátási egységre vagy származtatott termékre, illetve olyan, valamely kereskedési helyszínen kereskedett kötvény-, strukturált pénzügyi termék-, kibocsátásiegység-kategóriára vagy származtatott-termék-kategóriára jellemző nagyságrendet, ami szükségtelen kockázatnak tenné ki a piaci likviditást biztosító szereplőket, figyelembe véve, hogy az érintett piaci szereplők lakossági vagy intézményi befektetők-e.
A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak előzetes jóváhagyást kell szerezniük az illetékes hatóságoktól a kereskedés halasztott közzétételére javasolt mechanizmusokra, és ezeket a mechanizmusokat a piaci szereplőkkel és a nyilvánossággal világosan közölni kell. Az EÉPH-nak monitoring alá kell vonnia a halasztott kereskedési közzétételek mechanizmusainak az alkalmazását, és éves jelentést kell benyújtania a Bizottságnak azok gyakorlati alkalmazásáról.
(2) Az az illetékes hatóság, amely egy vagy több olyan kereskedési helyszín felügyeletéért felelős, amelyeken kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek vagy származtatott termékek egy adott kategóriájával kereskednek, átmenetileg felfüggesztheti a 10. cikkben említett kötelezettségeket, ha az említett pénzügyieszköz-kategória likviditása a 9. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett módszertannak megfelelően meghatározott küszöbérték alá csökken. Az említett küszöbértéket az érintett pénzügyi eszköz piacára jellemző objektív kritériumok alapján kell meghatározni. Az ilyen átmeneti felfüggesztést közzé kell tenni az érintett illetékes hatóság weboldalán.
Az átmeneti felfüggesztés kezdetben három hónapot meg nem haladó időszakra érvényes, onnan számítva, hogy az érintett illetékes hatóság a felfüggesztést a weboldalán közzétette. A felfüggesztés alkalmanként legfeljebb három hónappal meghosszabbítható, amennyiben az átmeneti felfüggesztés indoka továbbra is fennáll. Az átmeneti felfüggesztés automatikusan hatályát veszti abban az esetben, ha a három hónapos időszak elteltével nem hosszabbítják meg.
Az érintett illetékes hatóságnak a 10. cikkben említett kötelezettségek átmeneti felfüggesztésének megszüntetése vagy megújítása előtt tájékoztatnia kell az EÉPH-t a szándékáról, és meg kell indokolnia azt. Az EÉPH-nak a lehető leghamarabb véleményt kell nyilvánítania az illetékes hatóság részére arról, hogy az első és második albekezdésben foglaltakkal összhangban indokoltnak tartja-e az átmeneti felfüggesztés megszüntetését vagy megújítását.
(3) Az illetékes hatóság a halasztott közzététel engedélyezésével összefüggésben:
a)
a halasztás időtartama alatt előírhatja az ügyletre vonatkozó adatok szűkebb körének közzétételét, vagy több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételét, illetve e két módszer kombinálását;
b)
a meghosszabbított halasztási időtartam alatt engedélyezheti, hogy az egyes ügyletek nagyságrendjének közzétételére ne kerüljön sor;
c)
az állampapíroktól eltérő nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközök esetében meghosszabbított halasztási időtartamra engedélyezheti több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételét;
d)
az állampapírok tekintetében határozatlan időre engedélyezheti több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételét.
Az állampapírok esetében a b) és a d) pont vagy külön-külön vagy egymást követően vehető igénybe, azaz amikor letelik az a meghosszabbított időszak, amely alatt el lehet tekinteni a nagyságrend közzétételétől, akkor lehetőség nyílik a nagyságrend összesített formában történő közzétételére.
Valamennyi egyéb pénzügyi eszköz esetében a halasztás időtartamának leteltekor közzé kell tenni az ügyletre vonatkozó hiányzó adatokat és az egyes ügyletekre vonatkozó valamennyi adatot.
(4) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki oly módon, hogy lehetővé váljon a 2014/65/EU 64. cikke által előírt információk közzététele a következők meghatározása érdekében:
a)
minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében az ügyletekre vonatkozó azon adatok, amelyeket a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a rendszeres internalizálóknak, valamint a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban nyilvánosságra kell hozniuk, ideértve a 10. cikk (1) bekezdése szerint és a 21. cikk (1) bekezdése szerint közzétett ügyletek különböző típusainak azonosítóit, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban a pénzügyi eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg;
b)
a valós időhöz lehető legközelebb eső időpontban való közzétételre vonatkozó kötelezettségnek megfelelő időkorlát, beleértve azon eseteket is, amikor az ügyleteket a szokásos kereskedési időn kívül teljesítik;
c)
az e cikk (1) bekezdésével és a 21. cikk (4) bekezdésével összhangban minden érintett pénzügyieszköz-kategória tekintetében azok a feltételek, amelyek mellett a befektetési vállalkozások, ezen belül a rendszeres internalizálók, valamint a kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetők és befektetési vállalkozások számára megengedhető az ügyletek adatainak halasztott közzététele;
d)
azok a kritériumok, amelyek alapján meg kell határozni, hogy melyek azok az ügylettípusok, illetve az a nagyságrend, amelynek esetében a (3) bekezdés értelmében engedélyezhető a halasztott közzététel és az ügyletre vonatkozó adatok szűkebb körének közzététele, vagy több ügylet adatainak összesített formában történő közzététele, illetve az ügyletek nagyságrendjének közzé nem tétele, különös tekintettel annak engedélyezésére, hogy bizonyos pénzügyi eszközök esetében azok likviditásának függvényében meghosszabbított halasztási időszak legyen alkalmazható.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkében megállapított eljárással összhangban történő elfogadására.
3. FEJEZET
A Kereskedési adatok elkülönített és méltányos üzleti alapon megvalósuló felkínálásának kötelezettsége
12. cikk
A kereskedés előtti és kereskedés utáni adatok elkülönített elérhetővé tételének kötelezettsége
(1) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak a 3. cikkel, a 4. cikkel és a 6-11. cikkel összhangban közzétett információkat úgy kell elérhetővé tenniük a nyilvánosság számára, hogy abban elkülönítik az átláthatóságot szolgáló, a kereskedés előtt és kereskedés után szolgáltatandó adatokat.
(2) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki az átláthatóságot szolgáló, a kereskedés előtt és kereskedés után szolgáltatandó adatok nyújtásának meghatározására, beleértve az (1) bekezdésben említett információk nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban az adatok bontásának szintjét.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
13. cikk
A kereskedés előtti és kereskedés utáni adatok méltányos üzleti alapon való elérhetővé tételének kötelezettsége
(1) A kereskedési helyszínt üzemeltető piacműködtetőknek és befektetési vállalkozásoknak a 3. cikkel, a 4. cikkel és a 6-11. cikkel összhangban közzétett információkat méltányos üzleti alapon kell elérhetővé tenniük a nyilvánosság számára, és azokhoz megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítaniuk. Ezen információkat a közzétételt követően 15 perccel ingyenesen elérhetővé kell tenni.
(2) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek tisztázzák, hogy mi az (1) bekezdésben említett információk nyilvánosságra hozatalának méltányos üzleti alapja.
III. CÍM
ÁTLÁTHATÓSÁG A RENDSZERES INTERNALIZÁLÓK ÉS A TŐZSDÉN KÍVÜL KERESKEDŐ BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK SZÁMÁRA
14. cikk
A rendszeres internalizálók kötelezettsége a kötelező érvényű jegyzések közzétételére részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök esetében
(1) A befektetési vállalkozásoknak közzé kell tenniük az azokra a valamely kereskedési helyszínen kereskedett részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre vonatkozó kötelező érvényű jegyzéseket, amelyek vonatkozásában rendszeres internalizálóként működnek, és amelyeknek likvid piaca van.
Abban az esetben, ha az első albekezdésben említett pénzügyi eszközöknek nincs likvid piaca, a rendszeres internalizálók jegyzéseiket kérésre kötelesek közölni az ügyfeleikkel.
(2) Ezt a cikket és a 15., 16. és 17. cikket akkor kell a rendszeres internalizálókra alkalmazni, ha azok a szokásos piaci nagyságrendet meg nem haladó nagyságrendben kereskednek. E cikk, valamint a 15., 16. és 17. cikk nem alkalmazandó a rendszeres internalizálókra, amennyiben azok a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó nagyságrendben kereskednek.
(3) A rendszeres internalizálók eldönthetik, hogy milyen nagyságrendet vagy nagyságrendeket jegyeznek. A minimális jegyzési nagyságrend legalább a valamely kereskedési helyszínen kereskedett részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz szokásos piaci nagyságrendjének 10 %-a. Egy adott, valamely kereskedési helyszínen kereskedett részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz esetében minden egyes jegyzésnek tartalmaznia kell kötelező érvényű vételi és eladási árat vagy árakat, olyan nagyságrend vagy nagyságrendek tekintetében, amelyek elérhetik akár a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok vagy más, hasonló pénzügyi eszközök azon kategóriájának szokásos piaci nagyságrendjét is, amelyhez a pénzügyi eszköz tartozik. Az árnak vagy áraknak tükrözniük kell az adott részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz tekintetében uralkodó piaci feltételeket.
(4) A részvényeket, letéti igazolásokat, tőzsdén kereskedett alapokat, certifikátokat és más, hasonló pénzügyi eszközöket az adott pénzügyi eszköz tekintetében a piacon végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján kategóriákba kell sorolni. A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök adott kategóriájának szokásos nagyságrendje az adott kategóriába tartozó pénzügyi eszközök tekintetében a piacon végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján jellemző nagyságrend.
(5) A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök piaca az Unióban az adott pénzügyi eszköz tekintetében végrehajtott valamennyi megbízást magában foglalja, kivéve a szokásos piaci nagyságrendet meghaladókat.
(6) A 26. cikk meghatározásával összhangban minden egyes részvény, letéti igazolás, tőzsdén kereskedett alap, certifikát vagy más, hasonló pénzügyi eszköz likviditás szempontjából legfontosabb piacának illetékes hatósága - az adott pénzügyi eszköz tekintetében a piacon végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján - legalább évente meghatározza azt az osztályt, amelybe a szóban forgó pénzügyi eszköz tartozik. Ezt az információt közzé kell tenni az összes piaci résztvevő számára, és továbbítani kell az EÉPH-nak, amely azt a weboldalán közzéteszi.
(7) A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök hatékony értékelésének biztosítása érdekében, és maximalizálva a befektetési vállalkozások számára annak lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet kössék, az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyek részletesen meghatározzák az (1) bekezdésben említett kötelező érvényű jegyzések közzétételének, az árak érvényben lévő piaci feltételeknek való megfelelősége megállapításának, valamint a (2) és (4) bekezdésben említett szokásos piaci nagyságrend megállapításának feltételeit.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
15. cikk
Ügyfélmegbízások végrehajtása
(1) A rendszeres internalizálóknak jegyzéseiket a szokásos kereskedési időben rendszeresen és folyamatosan közzé kell tenniük. Jegyzéseiket jogosultak bármikor frissíteni. Lehetővé kell tenni számukra, hogy kivételes piaci feltételek esetén jegyzéseiket visszavonják.
A tagállamok előírják, hogy azok a vállalkozások, amelyek eleget tesznek a „rendszeres internalizáló” fogalommeghatározásában foglalt feltételeknek, értesítsék az illetékes hatóságukat. A hatóság az értesítést továbbítja az EÉPH-nak. Az EÉPH elkészíti az Unió valamennyi rendszeres internalizálóját tartalmazó jegyzéket.
A jegyzéseket a többi piaci résztvevő számára könnyen hozzáférhető módon, méltányos üzleti alapon kell közzétenni.
(2) A rendszeres internalizálóknak, miközben betartják a 2014/65/EU irányelv 27. cikkét, a megbízás kézhezvételének időpontjában jegyzett árfolyamon kell végrehajtaniuk az ügyfeleiktől olyan részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában kapott megbízásokat, amelyek tekintetében rendszeres internalizálók.
E megbízásokat azonban indokolt esetben kedvezőbb árfolyamon is végrehajthatják, feltéve, hogy az árfolyam a piaci feltételekhez közeli, közzétett sávba esik.
(3) A rendszeres internalizálók a szakmai ügyfelektől kapott megbízásaikat jegyzett árfolyamaiktól eltérő árfolyamokon a (2) bekezdésben megállapított követelmények teljesítése nélkül végrehajthatják olyan ügyletek tekintetében, amelyeknél a több értékpapírral kapcsolatos végrehajtás egyetlen ügylet része, vagy olyan megbízások tekintetében, amelyekre a folyó piaci ártól eltérő feltételek vonatkoznak.
(4) Amennyiben azon rendszeres internalizáló, aki csak egy jegyzést tesz közzé, vagy akinek a legmagasabb jegyzése alacsonyabb, mint a szokásos piaci nagyságrend, ügyfelétől olyan nagyságrendre kap megbízást, amely a jegyzési nagyságrendnél nagyobb, de a szokásos piaci nagyságrendnél kisebb, dönthet úgy, hogy a megbízásnak végrehajtja azt a részét is, amely meghaladja a jegyzési nagyságrendjét, feltéve, hogy azt a jegyzett árfolyamon hajtja végre, kivéve, ha az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételek alapján ez másként is megengedett. Ha a rendszeres internalizáló különféle nagyságrendeket jegyez, és az ilyen nagyságrendek közötti nagyságrendre kap megbízást, és annak végrehajtását választja, a megbízást a 2014/65/EU irányelv 28. cikkével összhangban valamely jegyzett árfolyamán kell végrehajtania, kivéve, ha az e cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított feltételek alapján ez másként is megengedett.
(5) A Bizottság felhatalmazást kap az 50. cikknek megfelelő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek tisztázzák, mi jelent méltányos üzleti alapot az (1) bekezdésben említett tájékoztatás nyilvánossá tételéhez.
16. cikk
Az illetékes hatóságok kötelezettségei
Az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy:
a)
a befektetési vállalkozások rendszeresen frissítik-e a 14. cikknek megfelelően közzétett vételi és eladási árfolyamaikat, és olyan árfolyamokat tartanak-e fenn, amelyek tükrözik az uralkodó piaci feltételeket;
b)
a befektetési vállalkozások betartják-e a 15. cikk (2) bekezdésében megállapított árjavításra vonatkozó feltételeket.
17. cikk
A jegyzésekhez való hozzáférés
(1) A rendszeres internalizálók számára engedélyezni kell, hogy kereskedési politikájuk alapján és objektív, megkülönböztetésmentes módon eldöntsék, hogy mely ügyfeleknek biztosítják a hozzáférést jegyzéseikhez. E célból egyértelmű szabályokat kell meghatározni a jegyzésekhez való hozzáférésre. A rendszeres internalizálók elutasíthatják az üzleti kapcsolat felvételét, vagy megszakíthatják üzleti kapcsolataikat az ügyfelekkel olyan üzleti megfontolások alapján, mint az ügyfél hitelképessége, a partnerkockázat és az ügylet végleges teljesítése.
(2) Az egy ügyféllel kötött ügyletek halmozásával kapcsolatos kockázati kitettség csökkentése érdekében a rendszeres internalizálók számára lehetővé kell tenni, hogy megkülönböztetésmentesen korlátozzák az egy ügyféllel a közzétett feltételeknek megfelelően kötött ügyletek számát. Megkülönböztetésmentesen korlátozhatják a 2014/65/EU irányelv 28. cikkével összhangban a különböző ügyfelekkel egy időben kötött ügyletek számát, azzal a feltétellel, hogy ez csak akkor megengedhető, ha az ügyfelek által adott megbízások száma és/vagy nagyságrendje lényegesen meghaladja a szokásos mértéket.
(3) A részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök hatékony értékelésének biztosítása érdekében, és maximalizálva a befektetési vállalkozások számára annak lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet kössék, a Bizottság az 50. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák:
a)
azok a kritériumok, amelyek alapján megállapítható, hogy a jegyzést a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően rendszeresen és folyamatosan, könnyen hozzáférhető módon közzéteszik-e, valamint azok az eszközök, amelyekkel a befektetési vállalkozás megfelelhet a jegyzései közzétételére vonatkozó kötelezettségének, ideértve a következő közzétételi lehetőségeket:
i.
bármely olyan szabályozott piac rendszerein keresztül, amelyre az adott pénzügyi eszközt bevezették;
ii.
jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül;
iii.
saját mechanizmuson keresztül;
b)
azok a kritériumok, amelyek alapján megállapítható, hogy melyek azok az ügyletek, amelyeknek több értékpapírral történő teljesítése egyetlen ügylet része, illetve melyek azok a megbízások, amelyek a folyó piaci árfolyamtól eltérő feltételek alá tartoznak a 15. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;
c)
azok a kritériumok, amelyek alapján megállapítható, hogy mely feltételek tekinthetők olyan kivételes piaci feltételeknek, amelyek lehetővé teszik a jegyzés visszavonását, továbbá a jegyzések 15. cikk (1) bekezdésében említett aktualizálásának feltételei;
d)
azok a kritériumok, amelyek alapján megállapítható, hogy az ügyfelek által adott megbízások száma és/vagy volumene mikor haladja meg jelentősen a (2) bekezdésben említett szokásos mértéket;
e)
azok a kritériumok, amelyek alapján megállapítható, hogy az árak mikor esnek a 15. cikk (2) bekezdésében említettek szerinti, a piaci feltételekhez közeli, közzétett sávba.
18. cikk
A rendszeres internalizálók közzétételi kötelezettsége a kötvényekre, strukturált pénzügyi eszközökre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre vonatkozó kötelező érvényű jegyzések tekintetében
(1) A befektetési vállalkozásoknak közzé kell tenniük a valamely kereskedési helyszínen kereskedett azon kötvényekre, strukturált pénzügyi eszközökre, kibocsátási egységekre és származtatott termékekre vonatkozó kötelező érvényű jegyzéseket, amelyekre vonatkozóan rendszeres internalizálók, és amelyek piaca likvid, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:
a)
a rendszeres internalizálót ügyfele kéri fel a jegyzésre;
b)
a rendszeres internalizáló beleegyezik a jegyzésbe.
(2) Azon kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek és származtatott termékek esetében, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek, és amelyeknek nincs likvid piaca, a rendszeres internalizálók jegyzéseiket kérésre kötelesek közölni az ügyfeleikkel, amennyiben beleegyeznek a jegyzésbe. E kötelezettség alól adható mentesség, amennyiben teljesülnek a 9. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételek.
(3) A rendszeres internalizálók jegyzéseiket jogosultak bármikor frissíteni. Kivételes piaci feltételek esetén jegyzéseiket vissza is vonhatják.
(4) Az tagállamok előírják, hogy a rendszeres internalizálónak minősülő vállalkozások értesítsék az illetékes hatóságukat. Ezen értesítést meg kell küldeni az EÉPH-nak. Az EÉPH létrehozza az Unióban működő rendszeres internalizálók listáját.
(5) A rendszeres internalizálóknak az (1) bekezdéssel összhangban közzétett kötelező érvényű jegyzéseket más ügyfeleiknek is rendelkezésére kell bocsátaniuk. Ennek ellenére a rendszeres internalizálók számára engedélyezni kell, hogy kereskedési politikájuk alapján és objektív, megkülönböztetésmentes módon eldöntsék, hogy mely ügyfeleknek biztosítják a hozzáférést jegyzéseikhez. A rendszeres internalizálóknak e célból egyértelmű szabályokat kell kialakítaniuk a jegyzésekhez való hozzáférésre vonatkozóan. A rendszeres internalizálók elutasíthatják az üzleti kapcsolat felvételét, vagy megszakíthatják üzleti kapcsolataikat az ügyfelekkel olyan üzleti megfontolások alapján, mint az ügyfél hitelképessége, a partnerkockázat és az ügylet végleges teljesítése.
(6) A rendszeres internalizálóknak vállalniuk kell, hogy minden olyan ügyféllel ügyletet kötnek a közzétett feltételek szerint, akinek a jegyzést az (5) bekezdéssel összhangban a rendelkezésére bocsátották, amennyiben a jegyzésben szereplő nagyságrend a 9. cikk (5) bekezdésének d) pontjával összhangban megállapított, a pénzügyi eszközre jellemző nagyságrenddel egyenlő vagy annál kisebb.
A rendszeres internalizálóknak a kötelező érvényű jegyzések (1) bekezdés szerinti közzétételére vonatkozó kötelezettsége nem terjed ki azokra a pénzügyi eszközökre, amelyek nem érik el a 9. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott likviditási küszöbértéket.
(7) A rendszeres internalizálók számára engedélyezni kell, hogy megkülönböztetésmentesen és átláthatóan korlátozzák azoknak az ügyleteknek a számát, amelyeknek az ügyfelekkel való megkötését bármely adott jegyzés alapján vállalják.
(8) Az (1) és a (5) bekezdés alapján közzétett, valamint a (6) bekezdésben említett nagyságrendben vagy annál kisebb nagyságrendben adott jegyzéseket a többi piaci résztvevő számára könnyen hozzáférhető módon, méltányos üzleti alapon kell közzétenni.
(9) A jegyzett árfolyamnak vagy árfolyamoknak adott esetben biztosítaniuk kell, hogy a rendszeres internalizáló teljesítse a 2014/65/EU irányelv 27. cikke szerinti kötelezettségeit, és tükrözniük kell az érvényben lévő piaci feltételeket azon árak tekintetében, amelyeken az ugyanolyan vagy hasonló pénzügyi eszközök tekintetében ügyleteket kötnek valamely kereskedési helyszínen.
A megbízásokat azonban indokolt esetben kedvezőbb árfolyamon is végrehajthatják, feltéve, hogy ez az árfolyam a piaci feltételekhez közeli, közzétett sávba esik.
(10) Azok a rendszeres internalizálók, amelyek a 9. cikk (5) bekezdésének d) pontjával összhangban meghatározott, a pénzügyi eszközre jellemző nagyságrendet meghaladó nagyságrendben kereskednek, nem tartoznak e cikk hatálya alá.
19. cikk
Monitoring az EÉPH által
(1) Az illetékes hatóságoknak és az EÉPH-nak monitoring alá kell vonniuk a 18. cikk alkalmazását azon nagyságrendek tekintetében, amelyeken a befektetési vállalkozás a jegyzéseket az ügyfelei és a vállalkozás más kereskedési tevékenysége kapcsán más piaci szereplők rendelkezésére bocsátotta, valamint azt, hogy a jegyzések milyen mértékben tükrözik az érvényben lévő piaci feltételeket az ugyanolyan vagy hasonló pénzügyi eszközök tekintetében valamely kereskedési helyszínen kötött ügyletekhez képest. Az EÉPH 2019. január 3-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak a 18. cikk alkalmazásáról. A 18. cikk (6) bekezdésében említett küszöbértéket éppen meghaladó vagy az érvényben lévő piaci feltételeken kívül eső jelentős jegyzési és kereskedési tevékenység esetén az EÉPH-nak a jelentést e határidő előtt kell benyújtania a Bizottság felé.
(2) A Bizottság az 50. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, meghatározva a 18. cikk (6) bekezdésében említett azon nagyságrendeket, amelyeknél a vállalkozásnak minden olyan ügyféllel ügyletet kell kötnie, amelynek a jegyzést a rendelkezésére bocsátotta. Az adott pénzügyi eszközre jellemző nagyságrendet a 9. cikk (5) bekezdésének d) pontjában előírt kritériumokkal összhangban kell meghatározni.
(3) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek tisztázzák, hogy mi tekintendő a 18. cikk (8) bekezdésében említett jegyzések méltányos üzleti alapon történő nyilvánosságra hozatalának.
20. cikk
Kereskedés utáni közzététel a befektetési vállalkozások, ezen belül a rendszeres internalizálók által a részvények, letéti igazolások, tőzsdén kereskedett alapok, certifikátok és más, hasonló pénzügyi eszközök vonatkozásában
(1) Azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek akár saját számlára, akár ügyfeleik nevében valamely kereskedési helyszínen kereskedett részvényekkel, letéti igazolásokkal, tőzsdén kereskedett alapokkal, certifikátokkal és más hasonló pénzügyi eszközökkel ügyleteket kötnek, nyilvánosságra kell hozniuk ezeknek az ügyleteknek a volumenét és árfolyamát, valamint az ügyletkötés időpontját. Ezeket az információkat egy jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül kell nyilvánosságra hozni.
(2) Az e cikk (1) bekezdése szerint közzétett információknak és a közzétételi határidőknek meg kell felelniük a 6. cikk alapján elfogadott követelményeknek, ideértve a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadott szabályozástechnikai standardokat is. Amennyiben a 7. cikk alapján elfogadott intézkedések a valamely kereskedési helyszínen kereskedett részvényekkel, letéti igazolásokkal, tőzsdén kereskedett alapokkal, certifikátokkal és más, hasonló pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek egyes kategóriái vonatkozásában halasztott közzétételről rendelkeznek, úgy e lehetőség akkor is vonatkozik ezen ügyletekre, ha azokat a kereskedési helyszíneken kívül teljesítik.
(3) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyek meghatározzák a következőket:
a)
az e cikk szerint közzétett ügyletek különböző típusainak azonosítói, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban a pénzügyi eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg;
b)
az (1) bekezdés szerinti kötelezettség alkalmazása olyan ügyletek esetében, amelyek az említett pénzügyi eszközök biztosítéki, kölcsönzési vagy más célú felhasználásával járnak, ha a pénzügyi eszközök cseréjét a pénzügyi eszköz folyó piaci értékelésétől eltérő tényezők határozzák meg.
c)
az ügyletben érintett azon fél, amelyiknek az (1) bekezdés értelmében az ügyletet nyilvánosságra kell hoznia, amennyiben az ügylet mindkét érintettje befektetési vállalkozás.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
21. cikk
Kereskedés utáni közzététel a befektetési vállalkozások, ezen belül a rendszeres internalizálók által a kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek és származtatott termékek vonatkozásában
(1) Azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek akár saját számlára, akár ügyfeleik nevében valamely kereskedési helyszínen kereskedett kötvényekkel, strukturált pénzügyi eszközökkel, kibocsátási egységekkel és származtatott termékekkel ügyleteket kötnek, nyilvánosságra kell hozniuk ezen ügyletek volumenét és árfolyamát, valamint az ügyletkötés időpontját. Ezeket az információkat jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül kell nyilvánosságra hozni.
(2) Az egyes ügyleteket egyszeri alkalommal, egy egységes jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül kell nyilvánosságra hozni.
(3) Az (1) bekezdés szerint közzétett információknak és a közzétételi határidőknek meg kell felelniük a 10. cikk alapján elfogadott követelményeknek, ideértve a 11. cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban elfogadott szabályozástechnikai standardokat is.
(4) Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezzék a befektetési vállalkozások számára a halasztott közzétételt, vagy kérhetik az ügyletre vonatkozó adatok szűkebb körének közzétételét, több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételét, illetve e két módszer kombinálását a halasztás időtartama alatt, illetve az egyes ügyletek nagyságrendjére vonatkozó adatok közzétételétől való eltekintést meghosszabbított halasztási időtartamra engedélyezhetik, vagy az állampapíroktól eltérő nem részvényjellegű értékpapírok esetében meghosszabbított halasztási időtartamra engedélyezhetik több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételét, vagy állampapírok esetében határozatlan időre engedélyezhetik több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételét, valamint a 11. cikkben meghatározott feltételekkel megegyező feltételek mellett átmenetileg felfüggeszthetik az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket.
Ha a 11. cikk alapján elfogadott intézkedések a valamely kereskedési helyszínen kereskedett kötvények, strukturált pénzügyi eszközök, kibocsátási egységek és származtatott termékek meghatározott kategóriái tekintetében halasztott közzétételről és az ügyletre vonatkozó adatok szűkebb körének közzétételéről, több ügylet adatainak összesített formában történő közzétételéről, illetve e két módszer kombinálásáról, vagy az ügyletek nagyságrendjére vonatkozó adatok közzétételétől való eltekintésről rendelkeznek, akkor ez a lehetőség akkor is vonatkozik ezekre az ügyletekre, ha azokat a kereskedési helyszíneken kívül teljesítik.
(5) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki oly módon, hogy lehetővé a 2014/65/EU irányelv 64. cikke által előírt információk közzététele a következők meghatározása érdekében:
a)
az e cikkel összhangban közzétett ügyletek különböző típusainak azonosítói, különbséget téve azok között, amelyeket elsősorban a pénzügyi eszközök értékeléséhez kapcsolódó tényezők határoznak meg és azok között, amelyeket más tényezők határoznak meg;
b)
az (1) bekezdés szerinti kötelezettség alkalmazása olyan ügyletek esetében, amelyek az említett pénzügyi eszközök biztosítéki, kölcsönzési vagy más célú felhasználásával járnak, ha a pénzügyi eszközök cseréjét a pénzügyi eszköz folyó piaci értékelésétől eltérő tényezők határozzák meg;
c)
az ügyletben érintett azon fél, amelyiknek az (1) bekezdés értelmében az ügyletet nyilvánosságra kell hoznia, amennyiben az ügylet mindkét érintettje befektetési vállalkozás.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
22. cikk
Információ rendelkezésre bocsátása az átláthatóság és egyéb számítások céljára
(1) Annak érdekében, hogy az illetékes hatóság el tudja végezni az átláthatóságot szolgáló, a kereskedés előtti és utáni adatszolgáltatási előírásoknak, valamint a 3-11. cikkben, a 14-21. cikkben és a 32. cikkben előírt, a pénzügyi eszközökre vonatkozó kereskedési kötelezettségeknek a meghatározását lehetővé tevő számításokat, továbbá annak érdekében, hogy meg tudja határozni azt, hogy egy adott befektetési vállalkozás rendszeres internalizálónak tekintendő-e, az illetékes hatóságok információt kérhetnek az alábbiaktól:
a)
kereskedési helyszínek;
b)
APA-k; továbbá
c)
CTP-k.
(2) A kereskedési helyszíneknek, az APA-knak és a CTP-knek a szükséges adatokat kellő időn keresztül tárolniuk kell.
(3) Az illetékes hatóságok továbbítják az EÉPH-nak ezt az információt, mivel az EÉPH előírja az 5. cikk (4), (5) és (6) bekezdésében említett jelentések elkészítését.
(4) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza az adatkérések tartalmát és gyakoriságát, valamint azt, hogy a kereskedési helyszíneknek, az APA-knak és a CTP-knek milyen formátumban és milyen határidőn belül kell válaszolniuk az (1) bekezdés szerinti ilyen adatkérésekre, továbbá azt is meg kell határoznia, hogy milyen típusú adatokat kell tárolni és hogy mi az a legrövidebb időtartam, ameddig a kereskedési helyszíneknek, az APA-knak és a CTP-knek a (2) bekezdéssel összhangban tárolniuk kell az adatokat ahhoz, hogy eleget tudjanak tenni az ilyen adatkéréseknek.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az ebben a bekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
23. cikk
A befektetési vállalkozásokra vonatkozó kereskedési kötelezettség
(1) A befektetési vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel általa teljesített ügyletekre vagy a kereskedési helyszínen részvényekkel általa teljesített ügyletekre az esettől függően szabályozott piacon, MTF-en vagy rendszeres internalizálón, vagy azokkal a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyenértékűnek tekintett, harmadik országbeli kereskedési helyszínen kerüljön sor, kivéve, ha azokra az alábbiak valamelyike jellemző:
a)
nem szisztematikus, ad hoc, rendszertelen és nem gyakori jellegűek; vagy
b)
elfogadható partnerek és/vagy szakmai ügyfelek között bonyolítják le őket és nem járulnak hozzá az árfeltárási folyamathoz.
(2) Az olyan belső párosító rendszereket üzemeltető befektetési vállalkozásoknak, amelyek a részvényekre, letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és más, hasonló pénzügyi eszközökre vonatkozó ügyfélmegbízásokat multilaterális alapon hajtják végre, rendelkezniük kell a 2014/65/EU irányelv szerinti MTF engedéllyel, és meg kell felelniük az ilyen engedélyekkel kapcsolatos valamennyi vonatkozó rendelkezésnek.
(3) E cikk következetes alkalmazása érdekében az EÉPH-nak olyan szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyek meghatározzák azoknak a részvényügyleteknek a sajátos jellemzőit, amelyek nem járulnak hozzá az (1) bekezdésben említett árfeltárási folyamathoz, figyelembe véve az alábbi eseteket:
a)
rejtett likviditási ügyletek; vagy
b)
amikor az ilyen pénzügyi eszközök cseréjét a pénzügyi eszköz aktuális piaci értékelésén kívüli tényezők határozzák meg.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
IV. CÍM
ÜGYLETJELENTÉS
24. cikk
A piacok integritásának fenntartására vonatkozó kötelezettség
Az 1095/2010/EU rendelet 31. cikkének megfelelően az EÉPH által koordinált illetékes hatóságok az 596/2014/EU rendelet érvényesítésére vonatkozó felelősség megosztásának sérelme nélkül monitoring alá vonják a befektetési vállalkozások tevékenységét annak biztosítására, hogy becsületesen, tisztességesen, hivatásszerűen és a piac integritását elősegítő módon járjanak el.
25. cikk
Nyilvántartás-vezetési kötelezettség
(1) A befektetési vállalkozásnak öt éven át meg kell őriznie az illetékes hatóság számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos valamennyi megbízására és valamennyi lebonyolított ügyletére vonatkozó lényeges adatokat, függetlenül attól, hogy saját számlára vagy ügyfél nevében kereskedett-e. Az ügyfelek nevében végzett ügyletek esetén a nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell az ügyfél kilétére vonatkozó összes információt és adatot, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előírt információkat (27). Az 1095/2010/EU rendelet 35. cikkében megállapított eljárásnak és feltételeknek megfelelően az EÉPH hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.
(2) A kereskedési helyszín működtetőjének legalább öt éven át meg kell őriznie az illetékes hatóság számára a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos, a rendszerein keresztül meghirdetett összes megbízásra vonatkozó lényeges adatokat. A nyilvántartások tartalmazzák a megbízás jellemzőit képező releváns adatokat, beleértve azokat, amelyek a megbízást kapcsolatba hozzák a megbízás alapján teljesített ügylettel (ügyletekkel), és amelynek részleteit a 26. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban jelenteni kell. Az EÉPH szerepe az, hogy megkönnyítse és koordinálja az illetékes hatóságok hozzáférését az e bekezdés szerinti információkhoz.
(3) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia azoknak a megbízással összefüggő lényeges adatoknak a pontos meghatározása érdekében, amelyeket az e cikk (2) bekezdése értelmében meg kell őrizni, de nem szerepelnek a 26. cikkben.
E szabályozástechnikai standardtervezeteket között szerepelnie kell a megbízást továbbító tag vagy résztvevő azonosító kódjának, a megbízás azonosító kódjának, a megbízás továbbítása dátumának és idejének, a megbízás jellemzőinek, beleértve a megbízás típusát, a limitárat ha van ilyen, az érvényesség időtartamát, a megbízással kapcsolatos esetleges utasításokat, az esetleges módosításokkal kapcsolatos adatokat, a megbízás törlését, részben vagy teljes egészében történő végrehajtását, a megbízotti vagy megbízói minőséget.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelő elfogadására.
26. cikk
Ügyletjelentési kötelezettség
(1) Azok a befektetési vállalkozások, amelyek pénzügyi eszközökkel ügyleteket teljesítenek, az ilyen ügyletek adatairól a lehető leghamarabb, de legkésőbb a következő munkanap zárásáig mindenre kiterjedő és pontos jelentést tesznek az illetékes hatóságnak.
Az illetékes hatóságoknak az a 2014/65/EU irányelv 85. cikkének megfelelően ki kell dolgozniuk a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy az adott pénzügyi eszközök likviditása szempontjából legfontosabb piac illetékes hatósága is megkapja ezeket az információkat.
Az illetékes hatóságok kérésre az EÉPH rendelkezésére bocsátják az e cikkel összhangban jelentett valamennyi információt.
(2) Az (1) bekezdésben említett kötelezettség alkalmazandó az alábbiakra:
a)
a piacra bevezetett, vagy kereskedési helyszínen kereskedett pénzügyi eszközök, vagy olyan pénzügyi eszközök, amelyekre vonatkozóan forgalmazás engedélyezése iránti kérelmet nyújtottak be;
b)
azok a pénzügyi eszközök, amelyeknél az alapul szolgáló pénzügyi eszközzel valamely kereskedési helyszínen kereskednek; továbbá
c)
azok a pénzügyi eszközök, amelyeknél az alapul szolgáló eszköz egy olyan pénzügyi eszközöket tartalmazó kosár vagy index, amelyekkel valamely kereskedési helyszínen kereskednek.
A kötelezettség attól függetlenül alkalmazandó az a), b) és c) pontban említett pénzügyi eszközökkel végzett ügyletekre, hogy az ügyleteket a kereskedési helyszínen folytatják-e le.
(3) A jelentéseknek adatokat kell szolgáltatniuk különösen a vásárolt vagy eladott pénzügyi eszközök nevéről és számáról, a teljesítés mennyiségéről, dátumáról és idejéről, az ügyleti árakról, tartalmazniuk kell azoknak az ügyfeleknek az azonosítását, amelyek nevében a befektetési vállalkozás az adott ügyletet teljesítette, a befektetési vállalkozáson belül a befektetési döntésért és az ügylet teljesítéséért felelős személyeknek és a használt számítógépes algoritmusoknak az azonosítását, annak az alkalmazandó mentességnek az azonosítását, amely alapján a kereskedésre sor került, az érintett befektetési vállalkozások azonosításának módját, valamint a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottak szerinti, részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos, az említett rendelet 12., 13. és 17. cikkének hatálya alá tartozó short ügyleteknek az azonosítását. Azoknál az ügyleteknél, amelyeket kereskedési helyszínen teljesítettek, a jelentéseknek tartalmazniuk kell az ügyletek típusait azonosító megjelöléseket is, a 20. cikk (3) bekezdésének a) pontja és a 21. cikk (5) bekezdésének a) pontja alapján elfogadandó intézkedéseknek megfelelően. A származtatott ügyletekre vonatkozóan a jelentésekben fel kell tüntetni, hogy az ügylet a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének megfelelően objektíven mérhető módon csökkenti-e kockázatokat
(4) Azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek megbízásokat továbbítanak, a megbízás továbbításakor meg kell adniuk az (1) és (3) bekezdésben meghatározott összes adatot. A befektetési vállalkozás ahelyett, hogy a megbízás továbbításakor megadná az említett adatokat, választhatja azt a lehetőséget is, hogy a továbbított megbízást végrehajtását követően az (1) bekezdésben foglalt előírások szerint ügyletként jelenti. Ebben az esetben a befektetési vállalkozásnak az ügyleti jelentésben fel kell tüntetnie, hogy az ügylet egy továbbított megbízásra vonatozik.
(5) A kereskedési helyszín működtetőjének jelentést kell tennie azon ügyletek részleteiről, amelyeket a platformján kereskedett eszközökkel, rendszerein keresztül olyan vállalkozás teljesít, amely az (1) és a (3) bekezdés szerint nem tartozik ennek a rendeletnek a hatálya alá.
(6) Az ügyfelek azonosítását célzó, (3) és (4) bekezdés szerinti azonosítás bejelentésére a befektetési vállalkozások egy, a jogi személy ügyfelek azonosítására létrehozott, jogi személyi azonosítót használnak.
Az EÉPH az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban 2016. január 3-ig iránymutatásokat dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a jogi személyi azonosítók Unión belüli alkalmazása megfeleljen a nemzetközi előírásoknak, különösen pedig a Pénzügyi Stabilitási Tanács által megállapított előírásoknak.
(7) Az (1), (3) és (9) bekezdéssel összhangban a bejelentéseket az illetékes hatóságnak vagy maga a befektetési vállalkozás köteles megtenni, vagy a nevében eljáró ARM vagy az a kereskedési helyszín, amelynek rendszerén keresztül az ügylet megtörtént.
A befektetési vállalkozások felelnek az illetékes hatóságnak benyújtott jelentések hiánytalanságáért, pontosságáért és időben történő benyújtásáért.
Az említett felelősségtől eltérve, amennyiben egy befektetési vállalkozás a fent említett ügyletek részleteiről a nevében vagy egy kereskedési helyszín nevében eljáró ARM-en keresztül jelent, a befektetési vállalkozás nem visel felelősséget az ARM-nek vagy a kereskedelmi helyszínnek tulajdonítandó jelentések teljessége, pontossága vagy időben történő benyújtása tekintetében fennálló hiányosságok vonatkozásában. Ezekben az esetekben és a 2014/65/EU irányelv 66. cikke (4) bekezdésére figyelemmel ezekért a hiányosságokért az ARM vagy a kereskedési helyszín viseli a felelősséget.
Ugyanakkor a befektetési vállalkozásoknak ésszerű intézkedéseket kell tenniük a nevükben benyújtott ügyletjelentések hiánytalanságának, pontosságának és időben való beadásának ellenőrzése érdekében.
A székhely szerinti tagállam előírja, hogy a kereskedési helyszín, amennyiben a befektetési vállalkozás nevében bejelentést tesz, rendelkezzen az információk továbbítására használt eszközök biztonságát és hitelesítését garantáló, stabil biztonsági mechanizmusokkal, amelyek minimalizálják az adatsérülés és a jogosulatlan hozzáférés kockázatát, és az adatok bizalmasságának mindenkori megőrzésével megelőzik az információ kiszivárgását. A székhely szerinti tagállam előírja, hogy a kereskedési helyszínnek megfelelő erőforrásokkal és tartalékrendszerekkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy szolgáltatásait mindenkor nyújtani tudja, és fenn tudja azokat tartani.
A vételi és eladási ajánlatok egyeztetésére vagy bejelentésére szolgáló rendszereket - ideértve a 648/2012/EU rendelet VI. címével összhangban bejegyzett vagy elismert kereskedési adattárakat - az illetékes hatóság jóváhagyhatja olyan ARM-ként, amely az (1), (3) és (9) bekezdéssel összhangban ügyleti jelentéseket továbbít az illetékes hatóságnak.
Amennyiben az ügyleteket a 648/2012/EU rendelet 9. cikkével összhangban egy ARM-ként jóváhagyott kereskedési adattárnak jelentették, és e jelentések tartalmazzák az (1), (3) és a (9) bekezdés szerint megkövetelt adatokat, és ezen adatokat a kereskedési adattár az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül továbbítja az illetékes hatóságnak, úgy a befektetési vállalkozás számára az (1) bekezdésben előírt kötelezettség teljesítettnek tekintendő.
Ha az ügyleti jelentések hibásak vagy hiányosak, az ügyleti jelentéseket benyújtó ARM, befektetési vállalkozás vagy kereskedési helyszín kijavítja az információt és javított jelentést nyújt be az illetékes hatóságnak.
(8) Amennyiben a 2014/65/EU irányelv 35. cikkének (8) bekezdésével összhangban e cikk szerinti jelentéseket továbbítanak a fogadó tagállam illetékes hatósága részére, úgy az ezt az információt továbbítja a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz, kivéve, ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy nem kívánják az ilyen információt megkapni.
(9) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák:
a)
az (1) és (3) bekezdésnek megfelelően jelentendő információk adatstandardjait és formátumait, ideértve a pénzügyi ügyletek bejelentésének módszereit és szabályait, valamint az ilyen jelentések formáját és tartalmát;
b)
az (1) bekezdés szerinti fontos piac meghatározásának kritériumait;
c)
a hivatkozásokat a vásárolt vagy eladott pénzügyi eszközökre, a teljesítés mennyiségére, dátumára és idejére, az ügyleti árakra, az ügyfél-azonosítási információkra és adatokra, azoknak az ügyfeleknek a megjelölésére, amelyek nevében a befektetési vállalkozás az adott ügyletet teljesítette, a befektetési vállalkozáson belül a befektetési döntésért és az ügylet teljesítéséért felelős személyeknek és a használt számítógépes algoritmusoknak az azonosítására, arra az alkalmazandó mentességet azonosító megjelölésre, amely alapján a kereskedésre sor került, az érintett befektetési vállalkozások azonosításának módjára, az ügylet teljesítésének módszerére, azokra az adatmezőkre, amelyek a (3) bekezdésnek megfelelően az ügyleti jelentések feldolgozásához és elemzéséhez szükségesek; valamint
d)
a (3) bekezdésben említett, részvényekkel és állampapírokkal kapcsolatos short ügyleteket azonosító megjelölést;
e)
a (2) bekezdéssel összhangban bejelentendő pénzügyi eszközök vonatkozó kategóriáit;
f)
a jogi személyi azonosítók tagállamok általi, z (6) bekezdéssel összhangban történő kidolgozásának, kiosztásának és fenntartásának feltételeit, és azokat a feltételeket, amelyekkel a befektetési vállalkozások felhasználhatják ezeket a jogi személyi azonosítókat az (1) bekezdés szerint általuk elkészítendő ügyletjelentésekben az ügyfeleket azonosító, a (3), (4) és (5) bekezdés alapján való megjelölésre;
g)
az ügyleti adatszolgáltatási kötelezettség alkalmazását a befektetési vállalkozások fióktelepeire;
h)
e cikk alkalmazásában mi minősül ügyletnek és ügylet teljesítésének;
i)
mikor tekintendő úgy, hogy egy befektetési vállalkozás továbbított egy megbízást a (4) bekezdés alkalmazásában.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelő elfogadására.
(10) 2019. január 3-ig az EÉPH jelentést nyújt be a Bizottságnak e cikk működéséről, ideértve a 648/2012/EU rendelet szerinti, vonatkozó jelentéstételi kötelezettségekkel való kölcsönhatását és azt, hogy a kapott és az illetékes hatóságok között kicserélt ügyletjelentések tartalma és formátuma lehetővé teszi-e a befektetési vállalkozások tevékenységeinek az e rendelet 24. cikke szerinti monitoringját. A Bizottság lépéseket tehet, hogy esetleges változtatásokat javasoljon, beleértve annak előírását, hogy az ügyleteket az illetékes hatóságok helyett kizárólag az EÉPH által kijelölt egységes rendszernek kell továbbítani. A Bizottság továbbítja az EÉPH jelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
27. cikk
Adatszolgáltatási kötelezettség a pénzügyi eszközökre vonatkozó referenciaadatok tekintetében
(1) A szabályozott piacra bevezetett vagy MTF-eken vagy OTF-eken kereskedett pénzügyi eszközök tekintetében a kereskedési helyszínek a 26. cikk szerinti ügyletjelentés céljából megküldik az illetékes hatóságoknak az azonosító referenciaadatokat.
A 26. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, annak rendszerében kereskedett egyéb pénzügyi eszközök tekintetében minden egyes rendszeres internalizáló az illetékes hatósága rendelkezésére bocsátja az ezekkel a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos referenciaadatokat.
Az azonosító referenciaadatoknak készen kell állniuk az illetékes hatósághoz való, egységes és elektronikus formátumban történő benyújtásra, mielőtt az adott pénzügyi eszköz kereskedése megkezdődik. A pénzügyi eszközre vonatkozó referenciaadatokat a pénzügyi eszközt érintő minden adatváltozás esetén aktualizálni kell. Az illetékes hatóságoknak késedelem nélkül továbbítaniuk kell ezeket az értesítéseket az EÉPH számára, amely azonnal közzéteszi azokat a weboldalán. Az EÉPH-nak e referenciaadatokhoz hozzáférést kell biztosítania az illetékes hatóságok számára.
(2) Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok a 26. cikk szerint monitoring alá vonhassák a befektetési vállalkozások tevékenységeit, biztosítva, hogy azok tisztességesen, méltányosan és szakszerűen, továbbá olyan módon járnak el, hogy előmozdítsák a piaci integritást, az EÉPH és az illetékes hatóságok megállapítják a következők biztosításához szükséges intézkedéseket:
a)
az EÉPH és az illetékes hatóságok ténylegesen megkapják a pénzügyi eszközök referenciaadatait az (1) bekezdés szerint;
b)
az így megkapott adatok minősége megfelelő a 26. cikk szerinti ügyletjelentési kötelezettség céljára;
c)
a pénzügyi eszközök (1) bekezdés szerint megkapott referenciaadatainak az érintett illetékes hatóságok közötti cseréje ténylegesen megtörténik.
(3) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák az alábbiakat:
a)
a pénzügyi eszközök referenciaadataira vonatkozó adatstandardokat és adatformátumokat az (1) bekezdéssel összhangban, többek között az adatok az illetékes hatóságoknak történő átadására és frissítésére és az EÉPH-nak az (1) bekezdéssel összhangban való továbbítására vonatkozó módszereket és megállapodásokat, valamint a szóban forgó adatok formátumát és tartalmát;
b)
az EÉPH és az illetékes hatóságok által a (2) bekezdés szerint kötendő megállapodásokkal kapcsolatban szükséges technikai intézkedéseket.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelő elfogadására.
V. CÍM
SZÁRMAZTATOTT TERMÉKEK
28. cikk
A szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken való kereskedés kötelezettsége
(1) A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 8. pontja szerinti pénzügyi szerződő felek és az ugyanezen rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában jelzett feltételeket teljesítő nem pénzügyi szerződő felek - azon származtatott termékek tekintetében, amelyek a származtatott termékek olyan kategóriájához tartoznak, amelyet a 32. cikkben ismertetett eljárásnak megfelelően kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak is nyilvánítottak, és amelyek szerepelnek a 34. cikkben említett jegyzékben - más ilyen pénzügyi szerződő felekkel vagy a 648/2012/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdése b) pontjában jelzett feltételeket teljesítő más ilyen nem pénzügyi szerződő felekkel a fent említett rendelet 3. cikke értelmében nem csoporton belüli ügyleteknek minősülő ügyleteket vagy ugyanezen rendelet 89. cikkében foglalt átmeneti rendelkezések hatálya alá nem tartozó ügyleteket csak a következő piacokon köthetik meg:
a)
szabályozott piacok;
b)
MTF-ek;
c)
OTF-ek; vagy
d)
harmadik országok kereskedési helyszínei, feltéve, hogy a Bizottság a (4) bekezdéssel összhangban határozatot hozott, és hogy a harmadik ország ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a 2014/65/EU irányelv szerint engedélyezett kereskedési helyszínek elismeréséhez, hogy a harmadik országban kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó származtatott termékeket nem kizárólagos alapon a piacra bevezessék vagy azokkal kereskedjenek.
(2) A kereskedési kötelezettséget alkalmazni kell az (1) bekezdésben említett azon szerződő felekre is, amelyek a származtatott termékek kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított kategóriájához tartozó termékekkel kötnek ügyletet olyan harmadik országbeli pénzügyi intézményekkel vagy más olyan harmadik országbeli gazdálkodó egységekkel, amelyek, ha az Unióban lennének letelepedettek, elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznának. A kereskedési kötelezettséget alkalmazni kell olyan harmadik országbeli gazdálkodó egységekre is, amelyek, ha az Unióban lennének letelepedettek, elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznának, és amelyek a származtatott termékek kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított kategóriához tartozó termékekkel kötnek ügyletet, feltéve, hogy az adott ügylet közvetlen, jelentős és előre látható hatással lesz az Unióban, vagy amikor a kötelezettség előírása annak érdekében szükséges vagy helyénvaló, hogy megakadályozza e rendelet rendelkezéseinek megkerülését.
Az EÉPH rendszeresen monitoring alá vonja az azon származtatott termékekkel kapcsolatos tevékenységet, amelyek nem tartoznak az (1) bekezdésben meghatározott kereskedési kötelezettség hatálya alá, annak érdekében, hogy azonosítsa azokat az eseteket, amikor egy bizonyos szerződéskategória rendszerkockázatot jelenthet, és kiküszöbölje a szabályozási arbitrázst a kereskedési kötelezettség alá tartozó származtatott ügyletek, illetve a szabályozási arbitrázst a kereskedési kötelezettség alá nem tartozó származtatott ügyletek között.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozónak nyilvánított származtatott termékek bevezethetők a szabályozott piacra vagy azokkal az (1) bekezdésben említett bármelyik kereskedési helyszínen kereskedni lehet, amennyiben ez megkülönböztetésmentes és nem kizárólagos alapon történik.
(4) Az 51. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság határozatokat fogadhat el annak megállapításáról, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az adott harmadik országban engedélyezett kereskedési helyszínek olyan, jogilag kötelező előírásoknak feleljenek meg, amelyek egyenértékűek az e cikk (1) bekezdése a), b) vagy c) pontjában említett kereskedési helyszínekre e rendelet, a 2014/65/EU irányelv és az 596/2014/EU rendelet alapján vonatkozó előírásokkal, és amelyek effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak az adott harmadik országban.
E határozatok egyedüli célja arról dönteni, hogy a kereskedési helyszín alkalmas-e a kereskedési kötelezettség alá tartozó származtatott termékek kereskedésére.
Egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere akkor tekintendő egyenértékű joghatással bírónak, ha a következő feltételek mindegyikét teljesíti:
a)
a kereskedési helyszínek az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak;
b)
a kereskedési helyszínek világos és átlátható szabályokkal rendelkeznek a pénzügyi eszközök piacra való bevezetését illetően, ami lehetővé teszi e pénzügyi eszközök tisztességes, szabályos és hatékony kereskedését, és szabadon átruházhatóságát;
c)
a pénzügyi eszközök kibocsátóival szemben időszakos és folyamatos tájékoztatási előírások vannak érvényben, ami magas szintű befektetővédelmet biztosít;
d)
gondoskodik a piac átláthatóságáról és integritásáról, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megjelenő piaci visszaélést kezelő szabályok révén;
A Bizottság e bekezdés szerinti határozata korlátozódhat a kereskedési helyszínek egy kategóriájára vagy bizonyos kategóriáira. Ebben az esetben a harmadik országbeli kereskedési helyszín csak akkor tartozik az (1) bekezdés d) pontja alá, ha a Bizottság határozatában szereplő kategóriák egyikébe esik.
(5) E cikk következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az EÉPH-nak olyan szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyek meghatározzák a (2) bekezdésben említett azon ügylettípusokat, amelyeknek közvetlen, jelentős és előre látható hatása van az Unión belül, illetve amelyek esetében a kereskedési kötelezettség előírása szükséges vagy helyénvaló annak érdekében, hogy megakadályozza e rendelet rendelkezéseinek megkerülését.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelő elfogadására.
Az e bekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak lehetőség szerint és adott esetben meg kell egyezniük a 648/2012/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése értelmében elfogadott standardokkal.
29. cikk
Elszámolási kötelezettség a szabályozott piacokon kereskedett származtatott termékekre vonatkozóan és az elszámolásra történő befogadás ütemezése
(1) Valamely szabályozott piac működtetőjének gondoskodnia kell arról, hogy a származtatott termékekkel az adott szabályozott piacon végzett minden ügylet elszámolását CCP végezze el.
(2) A CCP-knek, a kereskedési helyszíneknek és a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 14. pontjával összhangban klíringtagként működő befektetési vállalkozásoknak hatékony rendszerekkel, eljárásokkal és mechanizmusokkal kell rendelkezniük az elszámolt származtatott termékeket illetően annak biztosítása érdekében, hogy az elszámolt származtatott ügyleteket a technikailag megvalósítható leggyorsabb módon, automatikus rendszerek alkalmazásával nyújtsák be és fogadják be elszámolásra.
E bekezdés alkalmazásában „elszámolt származtatott ügylet”:
a)
minden olyan származtatott ügylet, amelyet az e cikk (1) bekezdésében foglalt elszámolási kötelezettség vagy a 648/2012/EU rendelet 4. cikkében foglalt elszámolási kötelezettség szerint kell elszámolni;
b)
minden olyan származtatott ügylet, amelynek elszámolásáról az érintett felek egyéb módon megállapodtak.
(3) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az e cikk szerinti rendszerekre, eljárásokra és mechanizmusokra vonatkozó minimumkövetelmények - köztük a befogadásra vonatkozó határidők - meghatározása céljából, figyelembe véve a működési és egyéb kockázatok megfelelő kezelésének szükségességét.
Az EÉPH folyamatos hatáskörrel rendelkezik azzal kapcsolatban, hogy amennyiben úgy ítéli meg, hogy az ágazat fejlődése ezt megköveteli, további szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozhat ki annak érdekében, hogy a hatályban lévőket naprakésszé tegye.
Az EÉPH az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első és a második albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
30. cikk
Közvetett elszámolási megállapodások
(1) Tőzsdén kereskedett származtatott termékek esetében lehetséges közvetett elszámolási megállapodásokat létesíteni, amennyiben ezek a megállapodások nem növelik a partnerkockázatot, és biztosítják, hogy a szerződő fél eszközei és pozíciói a 648/2012/EU rendelet 39. és 48. cikkében említett védelemmel megegyező hatású védelemben részesülnek.
(2) AZ EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia a közvetett elszámolási megállapodások típusainak meghatározása céljából, amennyiben megállapítást nyert, hogy azok megfelelnek a z (1) bekezdésben említett feltételeknek, biztosítva összhangot a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. fejezetében (28) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében meghatározott rendelkezésekkel.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az ebben a bekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
31. cikk
Portfóliótömörítés
(1) A portfóliótömörítési szolgáltatások nyújtása során a befektetési vállalkozásokra és piaci szereplőkre nem alkalmazandó a 2014/65/EU irányelv 27. cikke szerinti legjobb teljesítési kötelezettség, az e rendelet 8., 10., 18. és 21. cikke szerinti átláthatósági kötelezettségek, valamint a 2014/65/EU irányelv 1. cikkének (6) bekezdése szerinti kötelezettség. A származtatott termékek összetevőinek megszüntetésére és helyettesítésére a portfóliótömörítés során nem vonatkozik e rendelet 28. cikke.
(2) A portfóliótömörítési szolgáltatásokat nyújtó befektetési vállalkozásoknak és piaci szereplőknek jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül a 10. cikkben meghatározott határidőn belül nyilvánosságra kell hozniuk a portfóliótömörítés keretében teljesített ügyletek volumenét, és hogy mikor teljesítették azokat.
(3) A portfóliótömörítési szolgáltatásokat nyújtó befektetési vállalkozásoknak és piaci szereplőknek teljes és pontos nyilvántartást kell vezetniük az összes olyan portfóliótömörítésről, amelyet ők szerveznek, vagy amelyben részt vesznek. E nyilvántartásokat kérésre haladéktalanul az illetékes hatóság vagy az EÉPH rendelkezésére kell bocsátani.
(4) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek meghatározzák a következőket:
a)
a portfóliótömörítés elemeit;
b)
a (2) bekezdéssel összhangban közzéteendő információkat
a létező nyilvántartási, jelentési vagy közzétételi előírások a lehető legnagyobb mértékben való igénybevételével.
32. cikk
A kereskedési kötelezettségre vonatkozó eljárás
(1) Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek meghatározzák a következőket:
a)
a 648/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) és (4) bekezdése szerint az elszámolási kötelezettség hatálya tartozónak nyilvánított származtatott termékek mely kategóriával vagy releváns alkategóriájával kell az e rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében említett helyszíneken kereskedni.
b)
azt az időpontot, vagy azokat az időpontokat, amikortól a kereskedési kötelezettség érvénybe lép, ideértve az esetleges fokozatos bevezetést is, valamint az elszámolásra kötelezett szerződő felek kategóriáit, amennyiben a szóban forgó fokozatos bevezetésről vagy a szerződő felek említett kategóriáiról a szabályozástechnikai standardokban a 648/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint rendelkeztek.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket a 648/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti szabályozástechnikai standardok Bizottság általi elfogadásától számított hat hónapon belül nyújtja be a Bizottságnak.
A szabályozástechnikai standardok tervezetének a Bizottság általi elfogadásra történő benyújtása előtt az EÉPH-nak nyilvános konzultációt kell folytatnia, és adott esetben konzultálhat harmadik országok illetékes hatóságaival.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
(2) Ahhoz, hogy a kereskedési kötelezettség érvénybe lépjen:
a)
a származtatott termékek (1) bekezdés a) pontja szerinti kategóriáját vagy releváns alkategóriáját be kell vezetni a piacra vagy kereskedni kell vele legalább egy, a 28. cikk (1) bekezdésében említett kereskedési helyszínen, és
b)
elegendő vételi és eladási szándéknak kell fennállnia harmadik felek részéről a származtatott termékek adott kategóriája vagy releváns alkategóriája tekintetében ahhoz, hogy a származtatott termékek adott kategóriáját kellően likvidnek lehessen tekinteni a csak a 28. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken történő kereskedés szempontjából.
(3) Amikor az (1) bekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetét kialakítja, az EÉPH a származtatott termékek kategóriáját vagy annak releváns alkategóriáját a következő kritériumok alapján tekinti kellően likvidnek:
a)
a kötések átlagos gyakorisága és nagyságrendje különböző piaci feltételek mellett, figyelemmel a származtatott termékek kategóriáján belül a termékek jellegére és életciklusára;
b)
az aktív piaci szereplők száma és típusa, ideértve a piaci szereplőknek az egy adott termék piacán forgalmazott termékekhez/lebonyolított ügyletekhez viszonyított arányát;
c)
az eladási és vételi ár különbségének (spread) átlagos nagysága.
A szabályozástechnikai standardok tervezetének elkészítésekor az EÉPH-nak figyelembe kell vennie azt a várható hatást, amelyet ez a kereskedési kötelezettség gyakorolhat a származtatott termékek egy kategóriájának vagy releváns alkategóriájának a likviditására, valamint a pénzügyi szervezetektől eltérő végfelhasználók kereskedési tevékenységére.
Az EÉPH meghatározza, hogy a származtatott termékek kategóriája vagy releváns alkategóriája csak bizonyos nagyságrendet el nem érő ügyletek esetében kellőképpen likvid.
(4) Az EÉPH-nak, saját kezdeményezésére, a (2) bekezdésben meghatározott kritériumokkal összhangban és a nyilvános konzultáció lefolytatását követően azonosítania kell és közölnie kell a Bizottsággal a származtatott termékek azon kategóriáit vagy azokat az egyedi származtatott ügyleteket, amelyek a 28. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken történő kereskedési kötelezettség hatálya alá tartoznának, de amelyekre egyetlen CCP sem kapott még engedélyt a 648/2012/EU rendelet 14. vagy 15. cikke szerint, vagy amelyek nincsenek a piacra bevezetve, vagy nem kereskednek velük a 28. cikk (1) bekezdésében említett valamely kereskedési helyszínen.
Az EÉPH által küldött, az első albekezdésben említett értesítést követően a Bizottság felhívást tehet közzé az ilyen származtatott termékeknek a 28. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken való kereskedését célzó javaslatok kidolgozására.
(5) Az EÉPH-nak az (1) bekezdéssel összhangban új szabályozástechnikai standardtervezeteket kell benyújtania a Bizottságnak a meglévő szabályozástechnikai standardok módosítására, felfüggesztésére vagy hatályon kívül helyezésére, amennyiben lényeges változás történik a (2) bekezdésben meghatározott kritériumokban. Mielőtt ezt megtenné, az EÉPH adott esetben konzultálhat harmadik országok illetékes hatóságaival.
A Bizottság felhatalmazást kap az e bekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
(6) Az EÉPH kidolgozza a (2) bekezdés b) pontjában említett kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tervezetét.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottságnak.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
33. cikk
A párhuzamos vagy egymásnak ellentmondó szabályok elkerülésére szolgáló mechanizmus
(1) Az EÉPH-nak segítséget kell nyújtania a Bizottságnak a 28. és a 29. cikkben megállapított elvek nemzetközi alkalmazásának a monitoringjához, továbbá az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legalább évente benyújtandó jelentések elkészítéséhez, amelyekben kitérnek a piaci szereplőkre vonatkozó esetleges párhuzamos vagy egymásnak ellentmondó előírások meglétére, és lehetséges intézkedéseket javasolnak.
(2) A Bizottság elfogadhat olyan végrehajtási jogi aktusokat, amelyekben megállapítja, hogy az érintett harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszere:
a)
egyenértékű a 28. és a 29. cikk szerinti követelményekkel;
b)
az e rendeletben előírtakkal egyenértékű szakmai titoktartási garanciákat nyújt;
c)
ténylegesen, tisztességes és torzításoktól mentes módon érvényesülve biztosítja a hatékony felügyeletet és végrehajtást a harmadik országban.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(3) A (2) bekezdésben említett, az egyenértékűségre vonatkozó végrehajtási jogi aktus azt jelenti, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó ügyletet kötő szerződő felek kizárólag abban az esetben tekinthetők úgy, hogy megfeleltek a 28. és a 29. cikkben foglalt követelményeknek, ha legalább az egyik szerződő fél az adott harmadik országban letelepedett, és a szerződő felek betartják az adott harmadik ország vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási előírásait.
(4) A Bizottság az EÉPH-val együttműködve monitoring alá vonja, hogy azok a harmadik országok, amelyekre vonatkozóan az egyenértékűségről szóló végrehajtási jogi aktust fogadott el, ténylegesen végrehajtják-e a 28. és a 29. cikkben foglalt követelményekkel egyenértékű előírásokat, és erről rendszeresen, legalább évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Amennyiben a jelentés az egyenértékű követelmények harmadik országbeli hatóságok általi alkalmazása során jelentős hibát vagy következetlenséget tár fel, a Bizottság a jelentés benyújtását követően 30 naptári napon belül visszavonhatja a kérdéses harmadik országbeli jogi keretrendszer egyenértékűnek való elismerését. Az egyenértékűségre vonatkozó végrehajtási jogi aktus visszavonása esetén az e rendelet 28. és 29. cikkében megállapított összes követelmény automatikusan újra vonatkozik a szerződő felek ügyleteire.
34. cikk
Nyilvántartás a kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó származtatott termékekről
Az EÉPH weboldalán közzéteszi és karbantartja azt a nyilvántartást, amely teljes körű és összekapcsolható módon meghatározza azokat a származtatott termékeket, amelyek a 28. cikk (1) bekezdésében említett helyszíneken történő kereskedés kötelezettségének hatálya alá tartoznak, azokat a helyszíneket, ahol e termékeket a piacra bevezették vagy velük kereskednek, és azokat az időpontokat, amelyektől számítva a kötelezettség érvénybe lép.
VI. CÍM
MEGKÜLÖNBÖZTETÉSMENTES HOZZÁFÉRÉS A PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ELSZÁMOLÁSÁHOZ
35. cikk
A központi szerződő felekhez (CCP-khez) való megkülönböztetésmentes hozzáférés
(1) A 648/2012/EU rendelet 7. cikkének sérelme nélkül, a CCP köteles a pénzügyi eszközöket megkülönböztetésmentes és átlátható alapon elszámolásra befogadni - ideértve a biztosítéki követelményeket és a hozzáféréssel kapcsolatos díjakat is -, tekintet nélkül arra, hogy az ügyletet mely kereskedési helyszínen teljesítették. Ez biztosítja, hogy a kereskedési helyszín jogosult az említett kereskedési helyszínen kereskedett szerződésekkel szembeni megkülönböztetésmentes bánásmódra az alábbiak tekintetében:
a)
biztosítéki követelmények és a gazdasági szempontból egyenértékű szerződések nettósítása, amennyiben az ilyen szerződések valamely CCP pozíciólezáró és egyéb nettósítási eljárásai alá történő, az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogon alapuló bevonása nem veszélyeztetné az ilyen eljárás zavartalan és szabályos működését, érvényességét vagy végrehajthatóságát. továbbá
b)
ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő szerződések letéteinek egymással szembeni beszámítása a 648/2012/EU rendelet 41. cikkének megfelelő kockázati modell szerint.
A CCP megkövetelheti, hogy a kereskedési helyszín feleljen meg a CCP által megállapított, működési és technikai előírásoknak, ideértve a kockázatkezelési előírásokat is. Az ebben a bekezdésben szereplő előírás nem vonatkozik az olyan származtatott ügyletekre, amelyek a 648/2012/EU rendelet 7. cikke szerint egyébként is a hozzáférési kötelezettségek hatálya alá tartoznak.
E cikk nem köti azon CCP-ket, amelyek szoros kapcsolatban állnak egy olyan kereskedési helyszínnel, amely a 36. cikk (5) bekezdésének megfelelően értesítést küldött.
(2) A kereskedési helyszínnek a CCP-hez való hozzáférés iránti kérelmét hivatalosan be kell nyújtania a CCP-nek, a CCP illetékes hatóságának és a kereskedési helyszín illetékes hatóságának. A kérelemben közölni kell, hogy a hozzáférést milyen típusú pénzügyi eszközökre vonatkozóan kérik.
(3) A CCP köteles átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök esetében három hónapon belül, tőzsdén kereskedett származtatott termékek esetében pedig hat hónapon belül írásos választ adni a kereskedési helyszínnek, amelyben vagy engedélyezi a hozzáférést - feltéve, hogy az érintett illetékes hatóság a hozzáférést a (4) bekezdés értelmében engedélyezte -, vagy megtagadja a hozzáférést. A CCP csak a (6) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételek esetén utasíthatja el a hozzáférési kérelmet. Ha a CCP megtagadja a hozzáférést, válaszát teljes körűen meg kell indokolnia, és a döntésről írásban tájékoztatnia kell saját illetékes hatóságát. Ha a kereskedési helyszín és a CCP különböző tagállamokban található, a CCP-nek az értesítést és az indokolást a kereskedési helyszín illetékes hatóságának is rendelkezésére kell bocsátania. A CCP-nek a hozzáférést a hozzáférési kérelemre adott pozitív választól számított három hónapon belül lehetővé kell tennie.
(4) A CCP vagy a kereskedési helyszín illetékes hatóságának csak akkor kell engedélyeznie a kereskedési helyszín számára a CCP-hez való hozzáférést, ha:
a)
a hozzáférés nem teszi szükségessé interoperabilitási megállapodás alkalmazását, az olyan származtatott ügyletek esetében, amelyek nem a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja szerinti tőzsdén kívüli származtatott ügyletek; vagy
b)
a hozzáférés megadása nem veszélyezteti - többek között a likviditástöredezettség előidézésével - a piacok zavartalan és szabályos működését, valamint nem befolyásolja hátrányosan a rendszerkockázatot.
Az első albekezdés a) pontjában foglaltak azonban nem eredményezhetik a hozzáférés megtagadását, amennyiben a (2) bekezdésben említett kérelem interoperabilitási megállapodást tesz szükségessé, és mind a kereskedési helyszín, mind pedig a javasolt interoperabilitási megállapodásban részt vevő valamennyi CCP egyetértését adta a megállapodáshoz, és azon kockázatok, amelynek a kérelmező CCP a CCP-közi pozíciókból adódóan ki van téve, harmadik félnél fedezve vannak.
Ha a kérelem megtagadásának oka vagy részbeni oka az interoperabilitási megállapodás szükségessége, akkor a kereskedési helyszín ezt közli a CCP-vel, valamint tájékoztatja az EÉPH-t arról, hogy mely további CCP-k rendelkeznek hozzáféréssel az adott kereskedési helyszínhez, az EÉPH pedig közzéteszi ezt az információt annak érdekében, hogy a befektetési vállalkozások, ha úgy kívánják, élhessenek a a 2014/65/EU irányelv 37. cikkében foglalt jogaikkal az érintett CCP-k vonatkozásában, ezzel elősegítve az alternatív hozzáférési megállapodásokat.
Ha egy illetékes hatóság megtagadja a hozzáférést, akkor a (2) bekezdésben említett kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül határozatot kell hoznia, amelyben teljes körű indokolást ad a másik illetékes hatóságnak, a CCP-nek és a kereskedési helyszínnek, és közli azokat a bizonyítékokat, amelyekre a határozat alapul.
(5) Az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök tekintetében egy újonnan létrehozott CCP, amelyet a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 1. pontja szerinti CCP-ként engedélyeztek a 648/2012/EU rendelet 17. cikke szerint ügyletek elszámolására, vagy amelyet a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerint elismertek, vagy a már meglévő nemzeti engedélyezési rendszerben 2014. július 2-án három évnél rövidebb ideje rendelkezik engedéllyel, 2017. január 3. előtt kérelmezheti az illetékes hatóságától, hogy engedélyezze számára, hogy átmeneti rendelkezésekhez folyamodjon. Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy e cikk nem alkalmazandó a CCP-re az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök tekintetében a 2019. július 3-ig tartó átmeneti időszakban.
Amennyiben ilyen átmeneti időszakot hagynak jóvá, a CCP az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök tekintetében ezen átmeneti rendelkezés időtartama alatt nem részesülhet a 36. cikk vagy az e cikk szerinti hozzáférési jogokból. Az illetékes hatóságnak értesítenie kell a CCP tekintetében illetékes hatóságok testületének tagjait és az EÉPH-t, amennyiben átmeneti időszakot hagy jóvá. Az EÉPH-nak közzé kell tennie a beküldött értesítések jegyzékét.
Amennyiben egy olyan CCP, amelyre vonatkozóan e bekezdés szerint átmeneti rendelkezéseket hagytak jóvá, szorosan kapcsolódik egy vagy több kereskedési helyszínhez, e kereskedési helyszínek az átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök tekintetében az átmeneti rendelkezés időtartama alatt nem részesülhetnek a 36. cikk vagy az e cikk szerinti hozzáférési jogokból.
Egy olyan CCP számára, amelyet az e rendelet hatálybalépését megelőző három évben engedélyeztek, de amely legalább egy, ezen időszakot megelőzően engedélyezett CCP-t érintő egyesüléssel vagy felvásárlással jött létre, nem engedélyezhető, hogy e bekezdéssel összhangban átmeneti rendelkezések alkalmazását kérelmezze.
(6) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza a következőket:
a)
azokat az egyedi feltételeket, amelyek mellett a CCP elutasíthatja a hozzáférés iránti kérelmet, ideértve az ügyletek várható volumenére, a felhasználók számára és típusára, a működési kockázat kezelését célzó eljárásokra és az összetettségre, vagy más, jelentős indokolatlan kockázatokat teremtő tényezőkre vonatkozó feltételeket;
b)
azok a feltételek, amelyek mellett a CCP-nek meg kell adnia a hozzáférést, ideértve a fejlesztési fázisban lévő pénzügyi eszközökről adott információk bizalmas jellegét, az elszámolási díjak és a biztosítéki követelmények megkülönböztetésmentes és átlátható jellegét, valamint a letétek egymással szembeni beszámításával kapcsolatos működési előírásokat;
c)
azok a feltételek, amelyek mellett a hozzáférés megadása veszélyezteti a piacok zavartalan és szabályos működését, vagy kedvezőtlenül befolyásolná a rendszerkockázatot;
d)
az (5) bekezdés szerinti értesítésre alkalmazandó eljárás;
e)
a megkülönböztetésmentes bánásmód feltételei abból a szempontból, hogy az adott kereskedési helyszínen kereskedett termékeket hogyan kezelik a biztosítéki követelmények, a gazdasági szempontból egyenértékű ügyletek nettósítása, valamint az ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő ügyletek letéteinek egymással szembeni beszámítása tekintetében.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
36. cikk
Kereskedési helyszín megkülönböztetésmentes hozzáférhetősége
(1) A 648/2012/EU rendelet 8. cikkének sérelme nélkül, a kereskedési helyszínnek kérésre megkülönböztetésmentes és átlátható módon továbbítania kell a kereskedési adatfolyamokat - ideértve a hozzáféréssel kapcsolatos díjakat is - a 648/2012/EU rendelet szerint engedélyezett vagy elismert minden olyan CCP számára, amely az adott kereskedési helyszínen pénzügyi eszközökkel végzett ügyleteket kíván elszámolni. Ez az előírás nem vonatkozik az olyan származtatott ügyletekre, amelyek a 648/2012/EU rendelet 8. cikke szerint egyébként is a hozzáférési kötelezettségek hatálya alá tartoznak.
E cikk nem köti azon kereskedési helyszíneket, amelyek szoros kapcsolatban állnak egy olyan CCP-vel, amely értesítést küldött arról, hogy él a 35. cikk (5) bekezdése szerinti átmeneti rendelkezésekkel.
(2) A CCP-nek a kereskedési helyszínhez való hozzáférés iránti kérelmét hivatalosan be kell nyújtania a kereskedési helyszínnek, a kereskedési helyszín illetékes hatóságának és a CCP illetékes hatóságának.
(3) A kereskedési helyszín köteles átruházható értékpapírok és pénzpiaci eszközök esetében három hónapon belül, tőzsdén kereskedett származtatott termékek esetében pedig hat hónapon belül írásos választ adni a CCP-nek, amelyben vagy engedélyezi a hozzáférést - feltéve, hogy az érintett illetékes hatóság a hozzáférést a (4) bekezdés értelmében engedélyezte -, vagy megtagadja a hozzáférést. A kereskedési helyszín csak a (6) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételek esetén utasíthatja el a hozzáférési kérelmet. Ha a kereskedési helyszín megtagadja a hozzáférést, válaszát teljes körűen meg kell indokolnia, és a döntésről írásban tájékoztatnia kell saját illetékes hatóságát. Ha a CCP és a kereskedési helyszín különböző tagállamokban található, a kereskedési helyszínnek az értesítést és az indokolást a CCP illetékes hatóságának is rendelkezésére kell bocsátania. A kereskedési helyszínnek a hozzáférést a hozzáférési kérelemre adott pozitív választól számított három hónapon belül lehetővé kell tennie.
(4) A kereskedési helyszín, illetve a CCP illetékes hatóságának csak akkor kell engedélyeznie a CCP számára a kereskedési helyszínhez való hozzáférést, ha:
a)
a hozzáférés nem teszi szükségessé interoperabilitási megállapodás alkalmazását, az olyan származtatott ügyletek esetében, amelyek nem a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja szerinti tőzsdén kívüli származtatott ügyletek; vagy
b)
ez nem veszélyezteti - többek között a likviditástöredezettség előidézésével - a piacok zavartalan és szabályos működését, valamint a kereskedési helyszín megfelelő mechanizmusokat vezetett be a likviditástöredezettség megakadályozására, vagy ha a hozzáférés megadása nem befolyásolja hátrányosan a rendszerkockázatot.
Az első albekezdés a) pontjában foglaltak azonban nem eredményezhetik a hozzáférés megtagadását, amennyiben a (2) bekezdésben említett kérelem interoperabilitási megállapodást tesz szükségessé, és mind a kereskedési helyszín, mind pedig a javasolt interoperabilitási megállapodásban részt vevő valamennyi CCP egyetértését adta a megállapodáshoz, és azon kockázatok, amelynek a kérelmező CCP a CCP-közi pozíciókból adódóan ki van téve, harmadik félnél fedezve vannak.
Ha a kérelem megtagadásának oka vagy részbeni oka az interoperabilitási megállapodás szükségessége, akkor a kereskedési helyszín ezt közli a CCP-vel, valamint tájékoztatja az EÉPH-t arról, hogy mely további CCP-k rendelkeznek hozzáféréssel az adott kereskedési helyszínhez, az EÉPH pedig közzéteszi ezt az információt annak érdekében, hogy a befektetési vállalkozások, ha úgy kívánják, élhessenek a a 2014/65/EU irányelv 37. cikkében foglalt jogaikkal az érintett CCP-k vonatkozásában, ezzel elősegítve az alternatív hozzáférési megállapodásokat.
Ha egy illetékes hatóság megtagadja a hozzáférést, akkor a (2) bekezdésben említett kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül határozatot kell hoznia, amelyben teljes körű indokolást ad a másik illetékes hatóságnak, a kereskedési helyszínnek és a CCP-nek, és közli azokat a bizonyítékokat, amelyekre a határozat alapul.
(5) A tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében egy olyan kereskedési helyszín, amely az e rendelet alkalmazásának időpontját megelőző naptári évben nem éri el a vonatkozó küszöbértéket, e rendelet alkalmazásának megkezdése előtt értesítheti az EÉPH-t és illetékes hatóságát, hogy az e rendelet alkalmazásának kezdetétől számított harminc hónapos időtartamra nem kíván e cikk hatálya alá tartozni az adott küszöbérték alatti, tőzsdén kereskedett származtatott termékek vonatkozásában. Egy olyan kereskedési helyszín, amely ezen, illetve a későbbi harminc hónapos időszakok alatt sem éri el a vonatkozó küszöbértéket, az időszak végén értesítheti az EÉPH-t és illetékes hatóságát arról, hogy további harminc hónapig nem kíván e cikk hatálya alá tartozni. Ilyen értesítés esetén a kereskedési helyszín a kívülmaradás idejére nem részesülhet a 35. cikk vagy az e cikk szerinti hozzáférési jogokból az adott küszöbérték alatti, tőzsdén kereskedett származtatott termékek vonatkozásában. Az EÉPH-nak közzé kell tennie a beküldött értesítések jegyzékét.
A kívülmaradáshoz előírt vonatkozó küszöbérték évi 1 000 000 millió EUR összegű kereskedett termék nominális értéke. A nominális értéket ügyletenként kell számolni, és a tőzsdén kereskedett származtatott termékekkel, a kereskedési helyszín szabályai szerint kötött minden ügyletet figyelembe kell venni.
Amennyiben egy kereskedési helyszín egy szorosan összekapcsolódó csoporthoz tartozik, a küszöbértéket a csoporthoz tartozó és az Unióban található összes kereskedési helyszínen forgalmazott éves nominális érték összeadásával kell kiszámítani.
Amennyiben egy olyan kereskedési helyszín, amely e bekezdéssel összhangban értesítést küldött, szorosan kapcsolódik egy vagy több CCP-hez, e CCP-k a kívülmaradás idejére nem részesülhetnek a 35. cikk vagy az e cikk szerinti hozzáférési jogokból az adott küszöbérték alatti, tőzsdén kereskedett származtatott termékek vonatkozásában.
(6) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza a következőket:
a)
azok az egyedi feltételek, amelyek mellett a kereskedési helyszín elutasíthatja a hozzáférés iránti kérelmet, ideértve az ügyletek várható volumenére, a felhasználók számára, a működési kockázat kezelését célzó eljárásokra, az összetettségre vagy más, jelentős és indokolatlan kockázatot hordozó tényezőkre vonatkozó feltételeket;
b)
azok a feltételek, amelyek mellett meg kell adni a hozzáférést, ideértve a fejlesztési fázisban lévő pénzügyi eszközökről adott információk bizalmas jellegét, valamint a hozzáféréssel kapcsolatos díjak megkülönböztetésmentességét és átláthatóságát;
c)
azok a feltételek, amelyek esetén a hozzáférés megadása veszélyezteti a piacok zavartalan és szabályos működését, vagy kedvezőtlenül befolyásolná a rendszerkockázatot;
d)
az (5) bekezdés szerinti értesítésre alkalmazandó eljárás, ideértve a nominális érték kiszámítására vonatkozó további előírásokat, valamint azt a módszert, amellyel az EÉPH ellenőrizheti a volumenek kiszámítását és jóváhagyhatja a kívülmaradást.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkének megfelelő elfogadására.
37. cikk
A referenciaértékekre vonatkozó megkülönböztetésmentes hozzáférés és engedélyezési kötelezettség
(1) Amikor valamely pénzügyi eszköz értékét egy referenciaértékhez viszonyítva számítják ki, a referenciaérték tulajdonosi jogait gyakorló személynek gondoskodnia kell arról, hogy a CCP-k és a kereskedési helyszínek a kereskedés és az elszámolás céljára megkülönböztetésmentesen hozzájuthassanak a következőkhöz:
a)
a releváns ár- és adatfolyamok, valamint az adott referenciaérték összetételére, módszertanára és az elszámolás és a kereskedés céljából való árazására vonatkozó információkhoz; továbbá
b)
az engedélyekhez.
Az információhoz való hozzáférésre vonatkozó engedélyt tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes alapon kell megadni a CCP vagy a kereskedési helyszín általi kérelem benyújtásától számított három hónapon belül.
A hozzáférést méltányos üzleti áron kell megadni, figyelembe véve azt az árat, amennyiért a referenciaértékhez való hozzáférést azonos feltételek mellett biztosítják vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat engedélyezik egy másik CCP-nek, kereskedési helyszíneknek vagy bármely érintett személynek az elszámolás és a kereskedés céljaira. Az egyes CCP-knek, kereskedési helyszíneknek és érintett személyeknek csak akkor számolható fel különböző ár, ha az méltányos üzleti indokok, például a kért mennyiség, alkalmazási kör vagy használati terület miatt az objektíven indokolt.
(2) Amennyiben 2017. január 3-át követően dolgoznak ki új referenciaértéket, az engedélyezési kötelezettség az adott referenciaértéket referenciaként használó pénzügyi eszköz forgalmazásának megkezdése vagy piacra történő bevezetését követően legkésőbb 30 hónappal veszi kezdetét. Amennyiben egy új referenciaérték tulajdonosi jogait gyakorló személy már egy meglévő referenciaértéknek is tulajdonosa, e személynek bizonyítania kell, hogy az új referenciaérték a meglevőkhöz képest az alábbi kritériumok mindegyikének megfelel:
a)
az új referenciaérték nem pusztán a meglevő referenciaérték másolata vagy adaptációja, és az új referenciaérték módszertana - ezen belül az alapul vett adatok - jelentősen eltér a már meglévő referenciaértékétől; továbbá
b)
az új referenciaérték nem egy meglévő referenciaértéket helyettesít.
Ez a bekezdés nem érinti a versenyre vonatkozó szabályokat és különösen az EUMSZ 101. és 102. cikkét.
(3) CCP, kereskedési helyszín vagy kapcsolt gazdálkodó egység nem köthet olyan megállapodást a referenciaérték bármiféle szolgáltatójával, amelynek eredménye az lenne, hogy:
a)
megakadályozná bármely egyéb CCP vagy kereskedési helyszín számára az (1) bekezdés szerinti információkhoz vagy jogokhoz való hozzáférést; vagy
b)
megakadályozná bármely egyéb CCP vagy kereskedési helyszín számára az (1) bekezdés szerinti engedélyhez való hozzájutást.
(4) Az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket kell kidolgoznia, amelyekben meghatározza a következőket:
a)
az engedélyezés keretében az (1) bekezdés a) pontja alapján a CCP vagy kereskedési helyszín általi kizárólagos használatra rendelkezésre bocsátandó információk;
b)
egyéb feltételek, amelyek mellett a hozzáférést megadják, ideértve a nyújtott információk bizalmas jellegét;
c)
az arra vonatkozó előírások, hogy a (2) bekezdés a) és b) pontjával összhangban hogyan bizonyítható, hogy egy referenciaérték új.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
38. cikk
Harmadik országbeli CCP-k és kereskedési helyszínek hozzáférése
(1) A harmadik országban létrehozott kereskedési helyszínek csak akkor kérhetnek hozzáférést egy az Unióban letelepedett CCP-hez, ha a Bizottság az adott harmadik országgal kapcsolatban elfogadta a 28. cikk (4) bekezdése szerinti határozatot. Harmadik országban letelepedett CCP csak akkor kérhet hozzáférést egy az Unióban létrehozott kereskedési helyszínhez, ha a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerint elismert CCP. A harmadik országokban letelepedett CCP-k és létrehozott kereskedési helyszínek számára csak akkor biztosítható a 35. és 36. cikkben hivatkozott hozzáférési jog, ha a Bizottság az adott harmadik országgal kapcsolatban meghozta a (3) bekezdés szerinti határozatot, amely szerint a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű kölcsönös elismerést biztosít a CCP-k és a kereskedési helyszínek számára ahhoz, hogy hozzáférést kapjanak az adott harmadik országban letelepedett CCP-khez és létrehozott kereskedési helyszínekhez.
(2) A harmadik országokban letelepedett CCP-k és létrehozott kereskedési helyszínek csak akkor kérhetnek hozzáférést a 37. cikk szerint, ha a Bizottság az adott harmadik országgal kapcsolatban meghozta az e cikk (3) bekezdése szerinti határozatot, amely szerint a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű kölcsönös elismerést biztosít a harmadik országban székhellyel rendelkező CCP-k és kereskedési helyszínek számára ahhoz, hogy tisztességes és megkülönböztetés módon hozzáférést kaphassanak az alábbiakhoz.
a)
a releváns ár- és adatfolyamok, valamint a referenciaérték összetételére, módszertanára és az elszámolás és a kereskedés céljából való árazására vonatkozó információk; továbbá
b)
engedélyek,
az adott harmadik országban használt referenciaérték tulajdonjogával rendelkező személyektől.
(3) A Bizottság az 51. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező CCP vagy kereskedési helyszín olyan, jogilag kötelező követelményeket teljesít, amelyek egyenértékűek az e cikk (2) bekezdésében rögzített követelményekkel, és amelyek az adott harmadik országban hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek.
Egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerét akkor tekintik egyenértékűnek, ha az a keretrendszer teljesíti a következő feltételeket:
a)
a kereskedési helyszínek az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak;
b)
ténylegesen egyenértékű elismerési rendszert ír elő a külföldi rendszerek keretében engedélyezett CCP-k és kereskedési helyszínek számára ahhoz, hogy az abban a harmadik országban letelepedett CCP-khez és létrehozott kereskedési helyszínekhez hozzáférést élvezzenek;
c)
az ahhoz szükséges jogi és felügyeleti keret, hogy az adott harmadik ország ténylegesen egyenértékű elismerési rendszert írjon elő annak engedélyezéséhez, hogy a külföldi rendszerek keretében engedélyezett CCP-k és kereskedési helyszínek tisztességes és megkülönböztetésmentes módon hozzáférhessenek az alábbiakhoz:
i.
a releváns ár- és adatfolyamok, valamint a referenciaérték összetételére, módszertanára és az elszámolás és a kereskedés céljából való árazására vonatkozó információk; továbbá
ii.
engedélyek,
az adott harmadik országban használt referenciaérték tulajdonjogával rendelkező személyektől.
VII. CÍM
FELÜGYELETI INTÉZKEDÉSEK A TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁS ÉS A POZÍCIÓK TÁRGYÁBAN
1. FEJEZET
Termékmonitoring és beavatkozás
39. cikk
Piacmonitoring
(1) Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EÉPH monitoring alá vonja az Unióban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített pénzügyi eszközöket.
(2) Az 1093/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EBH monitoring alá vonja az Unióban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített strukturált betéteket.
(3) Az illetékes hatóságok monitoring alá vonják a tagállamban piacra bocsátott, forgalomba hozott vagy értékesített pénzügyi eszközök és strukturált betétek piacát.
40. cikk
Az EÉPH ideiglenes beavatkozási hatásköre
(1) Az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EÉPH, ha a (2) és a (3) bekezdés feltételei teljesülnek, ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:
a)
bizonyos pénzügyi eszközök vagy bizonyos jellemzőkkel bíró pénzügyi eszközök forgalomba hozását, forgalmazását vagy értékesítését; vagy
b)
a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát.
Előfordulhat, hogy az EÉPH a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.
(2) Az EÉPH az (1) bekezdés alapján csak akkor hoz határozatot, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a javasolt intézkedésre komoly befektetővédelmi aggályok vagy a pénzügyi vagy árupiacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély miatt van szükség;
b)
az adott pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jog szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt;
c)
az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok intézkedtek a veszély kezelésére, vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.
Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az EÉPH megelőző jelleggel, még a pénzügyi eszköz piacra bocsátását, forgalomba hozatalát vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően is alkalmazhatja az (1) bekezdés szerinti tilalmat vagy korlátozást.
(3) Amikor az EÉPH e cikk alapján intézkedéseket hoz, gondoskodnia kell arról, hogy az intézkedés:
a)
nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne;
b)
nem teremti meg a szabályozási arbitrázs kockázatát, és
c)
meghozatalára az 1234/2007/EK rendelet szerinti mezőgazdasági árupiacok felügyeletéért, igazgatásáért és szabályozásáért felelős állami hatóságokkal folytatott konzultációt követően került sor, amennyiben az intézkedés mezőgazdasági áru alapú származtatott ügylettel kapcsolatos.
Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 42. cikk szerinti intézkedést hoztak, az EÉPH az (1) bekezdésben említett lépéseket anélkül is megteheti, hogy kiadná a 43. cikkben előírt véleményt.
(4) Mielőtt az EÉPH úgy dönt, hogy e cikk szerinti lépést tesz, tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.
(5) Az EÉPH weboldalán értesítést tesz közzé az e cikk szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy a lépések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek érvénybe. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyet az intézkedések hatályossá válását követően hoztak.
(6) Az EÉPH kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint kivetett tiltást vagy korlátozást. Amennyiben a tiltást vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti.
(7) Az EÉPH által e cikknek megfelelően elfogadott lépés az illetékes hatóság által tett bármiféle előző lépést felülír.
(8) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az EÉPH-nak figyelembe kell vennie annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint komoly aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából, vagy fenyegetést jelent a pénzügyi vagy árupiacok szabályos működésére és integritására, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitására nézve.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
a pénzügyi eszköz összetettségének mértéke és kapcsolata azzal az ügyféltípussal, amelynek az eszközt forgalomba hozzák és eladják;
b)
a pénzügyi eszközök kibocsátásának nagyságrendje vagy nominális értéke;
c)
a pénzügyi eszköz, a tevékenység vagy a gyakorlat innovatív jellegének foka;
d)
a pénzügyi eszköz vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel.
41. cikk
Az EBH ideiglenes beavatkozási hatásköre
(1) Az 1093/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EBH, ha a (2) és a (3) bekezdés feltételei teljesülnek, ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:
a)
bizonyos strukturált betétek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró strukturált betétek forgalomba hozását, forgalmazását vagy értékesítését; vagy
b)
a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát.
Előfordulhat, hogy az EBH a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.
(2) Az EBH-nak az (1) bekezdés alapján csak akkor kell határozatot hoznia, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a javasolt intézkedésre komoly befektetővédelmi aggályok vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély miatt van szükség;
b)
az adott strukturált betétre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jog szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt;
c)
az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok intézkedtek a veszély kezelésére, vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.
Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az EBH megelőző jelleggel, még a strukturált betét piacra bocsátását, forgalomba hozatalát vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően is alkalmazhatja az (1) bekezdés szerinti tilalmat vagy korlátozást.
(3) Amikor az EBH e cikk alapján lépéseket tesz, biztosítja, hogy az intézkedés:
a)
nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; továbbá
b)
nem teremti meg a szabályozási arbitrázs kockázatát.
Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 42. cikk szerint intézkedést hoztak, az EBH az (1) bekezdésben említett intézkedések bármelyikét anélkül is megteheti, hogy kiadná a 43. cikkben előírt véleményt.
(4) Mielőtt az EBH úgy dönt, hogy e cikk szerinti intézkedést hoz, tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt intézkedésről.
(5) Az EBH weboldalán értesítést tesz közzé az e cikk szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy a lépések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek érvénybe. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyet az intézkedések hatályossá válását követően hoztak.
(6) Az EBH kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint kivetett tiltást vagy korlátozást. Amennyiben a tiltást vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti.
(7) Az EBH által e cikknek megfelelően elfogadott intézkedések elsőbbséget élveznek az illetékes hatóság által korábban hozott intézkedésekkel szemben.
(8) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az EBH-nak annak meghatározásakor kell figyelembe vennie, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
a strukturált betét összetettségének mértéke és kapcsolata azzal az ügyféltípussal, amelynek azt forgalomba hozzák és eladják;
b)
a strukturált betétek kibocsátásának nagyságrendje vagy nominális értéke;
c)
a strukturált betét, a tevékenység vagy a gyakorlat innovatív jellegének foka;
d)
a strukturált betét vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel.
42. cikk
Termékszintű beavatkozás illetékes hatóságok részéről
(1) Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja az alábbiakat az adott tagállamban vagy tagállamból:
a)
bizonyos pénzügyi eszközök, vagy strukturált betétek vagy meghatározott jellemzőkkel bíró pénzügyi eszközök vagy strukturált betétek forgalomba hozása, forgalmazása vagy értékesítése; vagy
b)
a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusa.
(2) Az illetékes hatóság akkor teheti meg az (1) bekezdésben említett lépést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:
a)
az alábbi információk egyike:
i.
a pénzügyi eszköz, strukturált betét vagy tevékenység vagy gyakorlat jelentős aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából, vagy fenyegetést jelent a pénzügyi vagy árupiacok szabályos működése és integritása, illetve a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából legalább egy tagállamban; vagy
ii.
egy származtatott termék káros hatást gyakorol az alapul szolgáló piac árképzési mechanizmusára;
b)
a befektetési termékre, strukturált betétre vagy tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jogszabályok meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az (a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, és a problémát a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne jobban kezelni;
c)
a lépés arányos, figyelembe véve az azonosított kockázatok jellegét, a befektetők vagy az érintett piaci szereplők kifinomultságának szintjét és a lépés által a pénzügyi instrumentumot, strukturált betétet vagy tevékenységet vagy gyakorlatot birtokló, használó vagy abból hasznot húzó befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást;
d)
az illetékes hatóság megfelelően konzultált más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival;
e)
a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból biztosított szolgáltatásokra vagy tevékenységekre; továbbá
f)
megfelelően konzultált az 1234/2007/EK rendelet értelmében a mezőgazdasági árupiacok felügyeletéért, igazgatásáért és szabályozásáért felelős hatóságokkal abban az esetben, ha a pénzügyi eszköz, tevékenység vagy gyakorlat súlyos fenyegetést jelent a mezőgazdasági árupiacok szabályos működése és integritása szempontjából.
Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság megelőző jelleggel, még a befektetési termék vagy a strukturált betét piacra bocsátását, forgalomba hozatalát vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően is alkalmazhatja az (1) bekezdés szerinti tilalmat vagy korlátozást.
Előfordulhat, hogy az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.
(3) Az illetékes hatóság e cikk szerinti tiltást vagy korlátozást csak akkor alkalmaz, ha legalább egy hónappal az általa foganatosítandó intézkedés megtétele előtt írásban vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon értesíti az összes többi érintett illetékes hatóságot és az EÉPH-t a következők részleteiről:
a)
az a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;
b)
a javasolt tiltás vagy korlátozás pontos jellege, és hatálybalépésének kezdete; továbbá
c)
az a bizonyíték, amelyre döntését alapozta, és amelynek alapján meggyőződött arról, hogy az (2) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.
(4) Azon kivételes esetekben, amikor az illetékes hatóság szerint sürgős intézkedésre van szükség e cikk alapján az (1) bekezdésben említett pénzügyi eszközök, strukturált betétek, gyakorlatok vagy tevékenységek káros hatásainak megelőzése érdekében, az illetékes hatóság az összes többi illetékes hatóságnak és az EÉPH-nak, vagy strukturált betétek esetén az EBH-nak az intézkedés tervezett hatálybalépését megelőzően legalább 24 órával megküldött írásbeli értesítés mellett ideiglenes alapon intézkedéseket hozhat, amennyiben e cikk valamennyi kritériuma teljesül, továbbá egyértelműen megállapítható, hogy az egyhónapos értesítési időszak mellett nem lehet megfelelően kezelni az adott aggályt vagy veszélyt. Az illetékes hatóság ideiglenes alapon három hónapos időszakot meghaladóan nem hozhat intézkedést.
(5) Az illetékes hatóság weboldalán értesítést tesz közzé az (1) bekezdés szerinti lépésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba, és mi az a bizonyíték, amelynek alapján az (2) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesül. A tiltás vagy korlátozás csak olyan lépésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzétételét követően hoztak.
(6) Az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást visszavonja, ha az (2) bekezdésben foglalt feltételek többé nem állnak fenn.
(7) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (2) bekezdés a) pontja szerint komoly aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából, vagy fenyegetést jelent a pénzügyi vagy árupiacok szabályos működésére és integritására, illetve legalább egy tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására nézve.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
a pénzügyi eszköz vagy strukturált betét összetettségének mértéke és kapcsolata azzal az ügyféltípussal, amely az eszközt piacra bocsátják, forgalomba hozzák és eladják;
b)
a pénzügyi eszköz vagy strukturált betét, a tevékenység vagy a gyakorlat innovatív jellegének foka;
c)
a pénzügyi eszköz vagy strukturált betét vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel;
d)
a pénzügyi vagy az árupiacok szabályos működése és integritása kapcsán a pénzügyi eszközök vagy strukturált betétek kibocsátásának nagyságrendje vagy nominális értéke.
43. cikk
Koordináció az EÉPH és az EBH részéről
(1) Az EÉPH - vagy strukturált betétek vonatkozásában az EBH - szerepe az, hogy megkönnyítse és koordinálja az illetékes hatóságok által a 42. cikk szerint tett intézkedéseket. Ezen belül az EÉPH - vagy strukturált betétek vonatkozásában az EBH - gondoskodik arról, hogy az illetékes hatóság által tett intézkedés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.
(2) Miután az EÉPH - vagy strukturált betétek vonatkozásában az EBH - a 42. cikkel összhangban értesítést kapott arról, hogy az említett cikk alapján intézkedést fognak hozni, véleményt kell elfogadnia arról, hogy a tiltás vagy korlátozás indokolt és arányos-e. Ha az EÉPH - vagy strukturált betétek vonatkozásában az EBH - úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell tenniük a kockázat kezeléséhez, akkor ezt kinyilvánítja a véleményében. A véleményt az EÉPH - vagy strukturált betétek vonatkozásában az EBH - weboldalán közzéteszik.
(3) Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az EÉPH vagy az EBH (2) bekezdés szerint elfogadott véleményével, vagy e vélemény ellenére elutasítja valamely lépés megtételét, weboldalán azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.
2. FEJEZET
Pozíciók
44. cikk
A nemzeti pozíciómenedzselési intézkedéseknek és az EÉPH pozíciós limitjeinek koordinálása
(1) Az EÉPH szerepe az, hogy megkönnyítse és koordinálja az illetékes hatóságok által a 2014/65/EU irányelv 69. cikke (2) bekezdésének o) és p) pontja alapján hozott intézkedések foganatosítását. Ezen belül az EÉPH gondoskodik arról, hogy az illetékes hatóságok következetes megközelítést alkalmazzanak abban a tekintetben, hogy ezeket a jogköröket mikor gyakorolják, milyen legyen a meghozott intézkedések jellege és hatóköre, és milyen legyen az intézkedések időtartama és azok nyomon követése.
(2) Miután az EÉPH értesítést kapott bármely, a 2014/65/EU irányelv 79. cikkének (5) bekezdése szerinti intézkedésről, az intézkedést és annak okait nyilvántartásba veszi. A 2014/65/EU irányelv 69. cikke (2) bekezdésének o) vagy p) pontján alapuló intézkedésekkel kapcsolatban weboldalán adatbázist üzemeltet és tesz közzé, a hatályban lévő intézkedések összefoglalóival, ideértve az érintett személyt vagy személyek osztályát, az alkalmazandó pénzügyi eszközöket, a személyek által mindenkor vállalható pozíciók nagyságrendjére vonatkozó korlátozások, bármely, a 2014/65/EU irányelv 57. cikkével összhangban engedélyezett kivétel e szabály alól és annak okai.
45. cikk
Az EÉPH pozíciómenedzselési hatásköre
(1) Az EÉPH a (2) bekezdésben felsorolt mindkét feltétel teljesülése esetén az 1095/2010/EU rendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghozza az alábbi intézkedések legalább egyikét:
a)
az összes lényeges információról tájékoztatást kér bármely személytől valamely pozíció vagy származtatott termék révén vállalt pozíció nagyságrendjére és rendeltetésére vonatkozóan;
b)
miután az a) ponttal összhangban kapott információkat elemezte, megköveteli ettől a személytől, hogy a (10) bekezdés b) pontjában említett felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban csökkentse a pozíció vagy a kitettség nagyságrendjét vagy szüntesse meg a pozíciót vagy a kitettséget;
c)
végső esetben korlátozza egy személy arra való képességét, hogy árualapú származtatott ügyletet kössön.
(2) Az EÉPH az (1) bekezdés alapján csak akkor hoz határozatot, ha mindkét következő feltétel teljesül:
a)
az (1) bekezdésben felsorolt intézkedések kezelik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását - beleértve az árualapú származtatott ügyletek piacát a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében felsorolt célkitűzésekkel összhangban, és ezen belül a fizikai árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodásokat -, vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszélyt;
b)
az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem hoztak intézkedést a veszély kezelésére, vagy a hozott intézkedések nem elégségesek a veszély kezeléséhez.
Az EÉPH-nak az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában említett feltételek teljesülését az e cikk (10) bekezdésének a) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban előírt kritériumokkal és tényezőkkel összhangban kell értékelnie.
(3) Az EÉPH-nak az (1) bekezdésben említett intézkedések meghozatalakor gondoskodnia kell arról, hogy az intézkedés megfeleljen a következőknek:
a)
jelentős mértékben kezeli a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását - beleértve az árualapú származtatott ügyletek piacát a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében felsorolt célkitűzésekkel összhangban - vagy a tényleges árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodásokat vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszélyt, vagy jelentősen javítja az illetékes hatóságoknak - az e cikk (10) bekezdésének a) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott kritériumokkal és tényezőkkel összhangban megítélt - veszély monitoringjára való képességét;
b)
nem jár a szabályozási arbitrázsnak az e cikk (10) bekezdésének c) pontja szerint mért kockázatával;
c)
nem jár az alább felsorolt olyan káros hatások egyikével sem a pénzügyi piacok hatékonyságára nézve, ami az intézkedés hasznaihoz képest aránytalan lenne: e piacok likviditásának csökkentése, a valamely nem pénzügyi szerződő fél kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentése feltételeinek korlátozása vagy bizonytalanság teremtése a piaci szereplők számára;
Az EÉPH a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) szerint létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségével folytatott konzultációt követően hozza meg a nagykereskedelmi energiatermékekre vonatkozó intézkedéseit.
Az EÉPH az 1234/2007/EK rendelet szerinti mezőgazdasági árupiacok felügyeletéért, igazgatásáért és szabályozásáért felelős állami hatóságokkal folytatott konzultációt követően hozza meg a mezőgazdasági áru alapú származtatott ügylettel kapcsolatos intézkedéseit.
(4) Mielőtt bármely, az (1) bekezdésben említett intézkedés felvállalásáról vagy megújításáról döntene, az EÉPH az általa javasolt intézkedésről értesíti a releváns illetékes hatóságokat. Abban az esetben, ha az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti kérelemről van szó, az értesítésnek tartalmaznia kell az érintett személy vagy személyek kilétét, a kérelem tartalmát és annak okait. Az (1) bekezdés c) pontja szerinti intézkedés esetén az értesítésnek részletes adatokat kell tartalmaznia az érintett személyről, az alkalmazható pénzügyi eszközökről, a vonatkozó mennyiségi intézkedésekről - mint például az egy személy által vállalható pozíciók maximális nagyságrendje -, valamint azok okairól.
(5) Az értesítést legkevesebb 24 órával az intézkedés tervezett hatálybalépése vagy megújítása előtt közzé kell tenni. Kivételes körülmények között, amikor a 24 órával előbb adott értesítés nem lehetséges, az EÉPH az értesítést 24 óránál rövidebb időn belül is közzéteheti az intézkedés szándékok szerinti érvénybe lépése vagy megújítása előtt.
(6) Az EÉPH weboldalán közleményt tesz közzé bármely olyan döntéséről, amely bármely, az (1) bekezdés c) pontja szerinti döntés meghozatalára vagy megújítására vonatkozik. A közleménynek tartalmaznia kell a részletes adatokat az érintett személyről, az alkalmazható pénzügyi eszközökről, a vonatkozó mennyiségi intézkedésekről - mint például az egy személy által vállalható pozíciók maximális nagyságrendje -, valamint azok okairól.
(7) Az (1) bekezdés c) pontjában említett intézkedés akkor lép érvénybe, amikor a közleményt közzétették vagy a közleményben megadott, a közzétételét követő időpontban, és csak olyan ügyletre vonatkozhat, amelyet azt követően kötöttek, hogy az intézkedés érvénybe lépett.
(8) Az EÉPH kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés c) pontjában említett intézkedéseit. Amennyiben egy intézkedést a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítanak meg, az automatikusan hatályát veszti. A (2)-(8) bekezdést az intézkedések meghosszabbítására is alkalmazni kell.
(9) Az EÉPH által e cikknek megfelelően elfogadott intézkedés az irányadó az illetékes hatóság által a 2014/65/EU irányelv 69. cikke (2) bekezdésének o) vagy p) pontja szerint korábban hozott intézkedésekkel szemben.
(10) A Bizottság - az 50. cikkel összhangban - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket figyelembe kell venni az alábbiak meghatározásakor:
a)
a pénzügyi piacok - beleértve az árualapú származtatott ügyletek piacát a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében felsorolt célkitűzésekkel összhangban - szabályos működését és integritását, ezen belül a tényleges árucikkek leszállításával kapcsolatos megállapodásokat vagy a (2) bekezdés a) pontjában említett, az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély fennállása, figyelembe véve, hogy milyen mértékben használják a pozíciókat tényleges árucikkekben felvett pozíciók vagy árutőzsdei ügyletek fedezésére, vagy hogy az alapul szolgáló áruk piacainak árai milyen mértékben függenek az árualapú származtatott ügyletek áraitól;
b)
az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett származtatott ügyleteken keresztül vállalt pozíciók vagy kitettségek megfelelő csökkentése;
c)
azok a helyzetek, amelyekben felmerülhet a szabályozási arbitrázsnak az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett kockázata.
E kritériumok és tényezők figyelembe veszik a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (3) bekezdésében említett szabályozástechnikai standardok tervezetét, továbbá különbséget tesznek azon helyzetek között, amikor az EÉPH azért lép fel, mert az illetékes hatóság elmulasztotta a fellépést, illetve azon helyzetek között, amikor az EÉPH olyan további kockázatot kíván kezelni, amelyet az illetékes hatóság a 2014/65/EU irányelv 69. cikke (2) bekezdésének j) vagy o) pontja értelmében nem tud megfelelően kezelni.
VIII. CÍM
SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA EGYENÉRTÉKŰSÉGI HATÁROZATOT KÖVETŐEN HARMADIK ORSZÁGBELI, FIÓKTELEPPEL RENDELKEZŐ VAGY AZZAL NEM RENDELKEZŐ VÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRŐL
46. cikk
Általános rendelkezések
(1) Harmadik országbeli vállalkozás jogosult szerződő felek és a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfelek számára fióktelep létrehozása nélkül csak akkor biztosíthat az egész Unióban befektetési szolgáltatásokat vagy végezhet bármilyen kiegészítő szolgáltatással együttesen vagy anélkül befektetési tevékenységeket, ha saját maga be van jegyezve a harmadik országbeli vállalkozásokról az EÉPH által, a 47. cikknek megfelelően vezetett nyilvántartásba.
(2) Az EÉPH egy harmadik országbeli vállalkozást, amely az (1) bekezdésnek megfelelően az egész Unióban nyújtandó befektetési szolgáltatásokat és végzendő tevékenységeket kérelmez, csak akkor jegyez be, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
a Bizottság elfogadta a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot;
b)
a vállalkozásnak abban a jogrendszerben, amelyben központi ügyviteli helye található, engedélye van arra, hogy az Unióban befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket végezzen, továbbá olyan hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozik, amely biztosítja az adott harmadik országban alkalmazandó előírásoknak való teljes megfelelést;
c)
létrejöttek a 47. cikk (2) bekezdése szerinti együttműködési megállapodások.
(3) Amennyiben a harmadik országbeli vállalkozást e cikkel összhangban bejegyezték, a tagállamok az e rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv hatálya alá tartozó ügyek tekintetében semmilyen további követelményt nem írnak elő a harmadik országbeli vállalkozás számára, valamint a harmadik országbeli vállalkozásokat nem részesítik az uniós vállalkozásoknál kedvezőbb elbánásban.
(4) Az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli vállalkozás kérelmét az EÉPH-nak azt követően nyújtja be, hogy a Bizottság elfogadta a 47. cikkben említett határozatot, kimondva, hogy annak a harmadik országnak a jogi és felügyeleti keretrendszere, amelyben a harmadik országbeli vállalkozás engedéllyel rendelkezik, egyenértékű a 47. cikk (1) bekezdésében említett előírásokkal.
A kérelmező harmadik országbeli vállalkozás az EÉPH-nak minden, a bejegyzéshez szükséges információt megad. Az EÉPH a kérelem kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül értékeli, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem nem teljes, az EÉPH megállapítja azt a határidőt, ameddig a harmadik országbeli vállalkozásnak a meg kell adnia a további információkat.
A bejegyzési határozat a (2) bekezdésben előírt feltételeken alapul.
Az EÉPH a hiánytalan kérelem benyújtásától számított 180 munkanapon belül írásban, teljes körű indokolás kíséretében tájékoztatja a kérelmező harmadik országbeli vállalkozást arról, hogy a bejegyzést megadták-e, vagy elutasították.
A tagállamok engedélyezhetik a harmadik országbeli vállalkozásoknak, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújtsanak és/vagy tevékenységeket végezzenek kiegészítő szolgáltatásokkal együtt jogosult szerződő feleknek és a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfeleknek, a nemzeti rendszereknek megfelelően, amennyiben nincsen a 47. cikk (1) bekezdésének megfelelő bizottsági határozat vagy ha ez a határozat már érvényét vesztette.
(5) Az e cikknek megfelelő szolgáltatásokat nyújtó harmadik országbeli vállalkozások - a befektetési szolgáltatás megkezdése előtt - tájékoztatják az Unióban letelepedett ügyfeleiket arról, hogy szolgáltatásaikat csak jogosult szerződő feleknek és a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfeleknek nyújthatják, és hogy az Unióban nem tartoznak felügyelet hatálya alá. Feltüntetik továbbá a harmadik országban a felügyeletért felelős illetékes hatóság nevét és címét.
Az első albekezdésben szereplő tájékoztatást írásban és egyértelműen kell megadniuk.
A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy, az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó jogosult szerződő fél vagy a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfél saját kizárólagos kezdeményezésére kéri, hogy egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatást nyújtson vagy befektetési tevékenységet végezzen számára, ez a cikk ne legyen alkalmazandó a harmadik országbeli vállalkozás e személynek nyújtott szolgáltatására vagy neki végzett tevékenységére, ideértve a kifejezetten a szolgáltatásnyújtáshoz vagy tevékenységhez fűződő kapcsolattartást is. Az ilyen ügyfelek általi kezdeményezés nem jogosítja fel a harmadik országbeli vállalkozást arra, hogy befektetési termékek vagy befektetési szolgáltatások új kategóriáit hozza forgalomba a szóban forgó személy számára.
(6) Az e cikknek megfelelő szolgáltatásokat nyújtó vagy tevékenységeket végző harmadik országbeli vállalkozások, mielőtt egy Unióban letelepedett ügyfél vonatkozásában bármilyen szolgáltatást nyújtanak vagy bármilyen tevékenységet végeznek, felajánlják, hogy a szóban forgó szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel kapcsolatos bármiféle jogvitát valamely tagállambeli bíróság vagy választott bíróság joghatóságának vetik alá.
(7) Az EÉPH kidolgozza olyan szabályozástechnikai standardok tervezetét, amelyek meghatározzák, hogy a kérelmező harmadik országbeli vállalkozásnak milyen információkat kell biztosítania az EÉPH számára a (4) bekezdés szerinti bejegyzés iránti kérelmében, és milyen formátumban kell biztosítania a (5) bekezdésben előírt információkat.
Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket 2015. július 3-ig benyújtja a Bizottsághoz.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
47. cikk
Az egyenértékűségről szóló határozat
(1) A Bizottság az 51. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően határozatot fogadhat el egy harmadik országgal kapcsolatban, amelyben kijelenti, hogy az ország jogi és felügyeleti megoldásai biztosítják, hogy az adott harmadik országban engedélyezett vállalkozások olyan, jogilag kötelező prudenciális és üzletviteli előírásoknak feleljenek meg, amelyek hatása egyenértékű az e rendeletben, a 2013/36/EU irányelvben, a 2014/65/EU irányelvben, valamint az e rendelet és ezen irányelvek alapján elfogadott végrehajtási intézkedésekben meghatározott követelményekével, és az adott harmadik ország jogi keretrendszere egyenértékű kölcsönös elismerési rendszert biztosít a harmadik ország jogi rendszerének megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozások számára.
Egy harmadik ország prudenciális és üzletviteli keretrendszere akkor tekinthető egyenértékű hatásúnak, ha a keretrendszer teljesíti a következő feltételeket:
a)
a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban engedélyezés, valamint folyamatos effektív felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak;
b)
a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások az adott harmadik országban elégséges tőkekövetelmények és a tulajdonosok és a vezető testület tagjai tekintetében is célszerű követelmények hatálya alá tartoznak;
c)
a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások megfelelő szervezeti követelmények hatálya alá tartoznak a belső kontrollfunkciók tekintetében;
d)
a befektetési szolgáltatásokat és tevékenységeket végző vállalkozások célszerű üzletviteli szabályok hatálya alá tartoznak;
e)
a piac átláthatósága és integritása biztosított a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció révén történő piaci visszaélések megakadályozása révén.
(2) Az EÉPH együttműködési megállapodásokat hoz létre az olyan harmadik országok érintett illetékes hatóságaival, amelyek jogi és felügyeleti keretrendszerét az (1) bekezdésnek megfelelően ténylegesen egyenértékűnek ismerték el. Az ilyen megállapodásoknak legalább a következőket rögzíteniük kell:
a)
az EÉPH és az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közötti információcsere mechanizmusát, ideértve az EÉPH által kért hozzáférést a harmadik országokban engedélyezett nem uniós vállalkozásokra vonatkozó valamennyi információhoz;
b)
az EÉPH azonnali értesítésére szolgáló mechanizmust arra az esetre, ha a harmadik ország illetékes hatósága úgy véli, hogy a felügyelete alá tartozó és az EÉPH által a 48. cikkben előírt nyilvántartásba bejegyzett harmadik országbeli vállalkozás megsérti engedélyének feltételeit vagy valamely más betartandó jogszabályt;
c)
a felügyeleti tevékenységek - ideértve szükséges esetben a helyszíni szemléket is - összehangolásával kapcsolatos eljárásokat.
(3) Az a harmadik országbeli vállalkozás, amely olyan országban letelepedett, amelynek jogi és felügyeleti keretrendszerét az (1) bekezdésnek megfelelően egyenértékűnek elismerték, és amelyet a 2014/65/EU irányelv 39. cikkével összhangban engedélyeztek, az engedélyben meghatározott szolgáltatásokat nyújthat és tevékenységeket végezhet jogosult szerződő felek és a 2014/65/EU irányelv II. mellékletének I. szakasza értelmében vett szakmai ügyfelek számára az Unió más tagállamaiban, fióktelep létrehozása nélkül. E célból a vállalkozás megfelel a 2014/65/EU irányelv 34. cikkének a szolgáltatások és tevékenységek határokon átnyúló elvégzésére vonatkozó követelményeinek.
A fióktelep továbbra is annak a tagállamnak a felügyelete alá tartozik, ahol a 2014/65/EU irányelv 39. cikkével összhangban a fióktelepet létrehozták. Azonban - és a 2014/65/EU irányelv szerinti, együttműködésre irányuló kötelezettség sérelme nélkül - azon tagállam illetékes hatósága között, amelyben a fióktelepet létrehozták, valamint a fogadó tagállam illetékes hatósága arányos együttműködési megállapodásokat köthetnek annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országok vállalkozásainak az Unióban befektetési szolgáltatásokat nyújtó fióktelepei megfelelő szintű befektetővédelmet nyújtsanak.
(4) Amennyiben a Bizottság a 46. cikk (1) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően határozatot fogad el egy harmadik országgal kapcsolatban, miszerint e harmadik ország tekintetében visszavonja az e cikk (1) bekezdése értelmében hozott határozatát, a harmadik ország a továbbiakban nem gyakorolhatja az 51. cikk (2) bekezdése szerinti jogokat.
48. cikk
Nyilvántartás
Az EÉPH az Unióban befektetési szolgáltatások nyújtására vagy befektetési tevékenységek végzésére engedélyt kapott, harmadik országbeli vállalkozásokról a 46. cikknek megfelelően nyilvántartást vezet. A nyilvántartás nyilvánosan hozzáférhető az EÉPH weboldalán, és információkat tartalmaz azokról a szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyek nyújtására, illetve végzésére a harmadik országbeli vállalkozások engedéllyel rendelkeznek, valamint utal a felügyeletek ellátásáért felelős illetékes hatóságra a harmadik országban.
49. cikk
A nyilvántartásba vétel visszavonása
(1) Az EÉPH visszavonja a harmadik országbeli vállalkozás 48. cikk szerinti nyilvántartásba való bejegyzését, ha:
a)
az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok alapján feltételezheti, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során a befektetők érdekei vagy a piacok szabályos működése számára sérelmes módon jár el; vagy
b)
az EÉPH alapos indokkal, dokumentált bizonyítékok alapján feltételezheti, hogy a harmadik országbeli vállalkozás az Unióban végzett befektetési szolgáltatások és tevékenységek során súlyosan megsértette a harmadik országban rá alkalmazandó azon rendelkezéseket, amelyek alapján a Bizottság meghozta a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot;
c)
az EÉPH az ügyre felhívta a harmadik ország illetékes hatóságának a figyelmét, és a harmadik ország ezen illetékes hatósága nem tette meg a megfelelő, a befektetők és az Unión belüli piacok rendes működésének védelmében szükséges intézkedéseket, vagy nem tudta bizonyítani, hogy a harmadik országbeli vállalkozás megfelel a harmadik országban rá alkalmazandó előírásoknak; továbbá
d)
az EÉPH legalább 30 nappal a visszavonás előtt tájékoztatta a harmadik ország illetékes hatóságát arról a szándékáról, hogy visszavonja a harmadik országbeli vállalkozás bejegyzését.
(2) Az EÉPH haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet az (1) bekezdésnek megfelelően hozott, és határozatát weboldalán közzéteszi.
(3) A Bizottság értékeli, hogy a 47. cikk (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalának alapjául szolgáló feltételek továbbra is fennállnak-e az érintett harmadik ország viszonylatában.
IX. CÍM
FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ ÉS VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK
1. FEJEZET
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
50. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) Az 1. cikk (9) bekezdésében, a 2. cikk (2) bekezdésében, a 13. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (5) bekezdésében, a 17. cikk (3) bekezdésében, a 19. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 31. cikk (4) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében, a 41. cikk (8) bekezdésében, a 42. cikk (7) bekezdésében, a 45. cikk (10) bekezdésében, a valamint az 52. cikk (10) és (12) bekezdésében említett felhatalmazás határozatlan időre szól 2014. július 2-től. kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikk (9) bekezdésében, a 2. cikk (2) bekezdésében, a 13. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (5)bekezdésében, a 17. cikk (3) bekezdésében, a 19. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 31. cikk (4) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében, a 41. cikk (8) bekezdésében, a 42. cikk (7) bekezdésében, a 45. cikk (10) bekezdésében, a valamint az 52. cikk (10) és (12) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) Az 1. cikk (9) bekezdése, 2. cikk (2) bekezdése, 13. cikk (2) bekezdése, 15. cikk (5) bekezdése, 17. cikk (3) bekezdése, 19. cikk (2) és (3) bekezdése, 31. cikk (4) bekezdése, 40. cikk (8) bekezdése, 41. cikk (8) bekezdése, 42. cikk (7) bekezdése, 45. cikk (10) bekezdése, valamint az 52. cikk (10) és (12) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.
2. FEJEZET
Végrehajtási jogi aktusok
51. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a 2001/528/EK bizottsági határozattal (30) létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
X. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
52. cikk
Jelentés és felülvizsgálat
(1) A Bizottság 2019. március 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a 3-13. cikk alapján megállapított átláthatósági kötelezettségek gyakorlati hatásáról, különös tekintettel az 5. cikkben előírt, a kereskedési volumenek felső határát megállapító mechanizmus hatására, (az elfogadható partnerek és a szakmai ügyfelek számára jelentett kereskedelmi költségekre és a kis és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvényeivel folytatott kereskedelemre gyakorolt hatást is ideértve), valamint e mechanizmus abban az értelemben vett hatékonyságára, hogy biztosítsa, hogy a releváns mentességek alkalmazása ne legyen kedvezőtlen hatással az árképzésre, továbbá különös tekintettel arra, hogy hogyan működhetne a felső határ megsértése esetén alkalmazható szankciós rendszer, valamint a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében és a 9. cikk (2)-(5) bekezdésében megállapított kereskedés előtti átláthatósági kötelezettségekre vonatkozó mentességek alkalmazására és folytatólagos helyénvalóságára.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentésben foglalkozni kell a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja és b) pontjának i. alpontja szerinti mentességek, valamint az 5. cikkben előírt, a kereskedési volumenek felső határát megállapító mechanizmus alkalmazása által az európai részvénypiacokra gyakorolt hatással is, különös tekintettel a következőkre:
a)
a nem nyilvános ajánlati könyves kereskedés szintje és alakulása az Unión belül e rendelet bevezetése óta;
b)
a kereskedés előtt átláthatóvá tett jegyzett árfolyamokra gyakorolt hatás;
c)
a likviditás mértékére gyakorolt hatás a nyilvános ajánlati könyvekben;
d)
az Unión belüli versenyre és befektetőkre gyakorolt hatás;
e)
a kis és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvényeivel folytatott kereskedelemre gyakorolt hatás;
f)
a nemzetközi helyzet alakulása, valamint a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott megbeszélések.
(3) Amennyiben a jelentés megállapítja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja és b) pontjának i. alpontja szerinti mentesség károsan befolyásolja az árképzést vagy a kis és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvényeivel folytatott kereskedelmet, a Bizottság adott esetben javaslatokat tesz - e rendelet módosításait is ideértve - e mentességek használatára vonatkozóan. E javaslatok magukban foglalják a javasolt módosítások hatásának vizsgálatát, és figyelembe veszik e rendelet célkitűzéseit, a piaci zavarokra és a versenyre gyakorolt hatásokat, valamint az uniós befektetőkre esetlegesen gyakorolt hatásokat.
(4) A Bizottság 2019. március 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a 26. cikk működéséről, ideértve, hogy a kapott és az illetékes hatóságok között kicserélt ügyletjelentések tartalma és formátuma átfogóan lehetővé teszi-e a befektetési vállalkozások tevékenységeinek a 26. cikk (1) bekezdése szerinti monitoringját. A Bizottság megfelelő javaslatokat tehet, hogy esetleges változtatásokat javasoljon, beleértve annak előírását, hogy az ügyleteket az illetékes hatóságok helyett egy, az EÉPH által kijelölt rendszernek kell bejelenteni, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy e rendelet és a 2014/65/EU irányelv alkalmazásában, valamint az 596/2014/EU rendelet szerinti bennfentes kereskedelem és piaci visszaélés felderítése céljából az összes bejelentett információhoz hozzáférjenek, ennek a cikknek az alapján.
(5) A Bizottság 2019. március 3-ig az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a piaci résztvevők közötti információs aszimmetriák csökkentését szolgáló megfelelő megoldásokról, valamint a szabályozók számára az árajánlat-adási tevékenységek jobb monitoringjára szolgáló eszközökről. A jelentésnek legalább fel kell mérnie egy, a legjobb vételi és eladási árfolyamokat tartalmazó európai rendszer - az árajánlatok egybegyűjtése érdekében történő - kialakításának megvalósíthatóságát e célok elérése érdekében.
(6) A Bizottság 2019. március 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a szabványosított tőzsdén kívüli származtatott termékek kereskedésének a tőzsdékre vagy elektronikus kereskedési platformokra való áthelyezése tárgyában elért előrelépésről, a (25) és a (28) bekezdésnek megfelelően.
(7) A Bizottság 2019. július 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a szabályozott piacoktól, MTF-ektől, OTF-ektől, az APA-któl és a CTP-ktől származó, az átláthatóságot szolgáló, a kereskedés előtt és kereskedés után szolgáltatandó adatok árainak alakulásáról.
(8) A Bizottság 2019. július 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet 36. cikkében, valamint a 648/2012/EU rendelet 8. cikkében foglalt interoperabilitási rendelkezések felülvizsgálatáról.
(9) A Bizottság 2019. július 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet 35. és 36. cikkének, valamint a 648/2012/EU rendelet 7. és 8. cikkének az alkalmazásáról.
A Bizottság 2021. július 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet 37. cikkének alkalmazásáról.
(10) A Bizottság 2019. július 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet 35. és 36. cikkének a 35. cikk (5) bekezdésében említett, újonnan létrehozott és engedélyezett CCP-kre és az azokhoz szorosan kapcsolódó kereskedési helyszínekre gyakorolt hatásáról, és arról, hogy a 35. cikk (5) bekezdésében megállapított átmeneti rendelkezést meg kell-e hosszabbítani, mérlegelve egyrészt azokat a lehetséges előnyöket, amelyekhez a fogyasztók a javuló verseny miatt juthatnak, és a piaci résztvevők választási lehetőségeit, másrészt e rendelkezéseknek az újonnan létrehozott és engedélyezett CCP-kre gyakorolt lehetséges aránytalan hatásait és a helyi piaci szereplők nehézségeit a globális CCP-khez való hozzáférés terén, valamint a piac zavartalan működését.
A Bizottság e jelentés megállapításainak függvényében az 50. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadhat el a 35. cikk (5) bekezdésében említett átmeneti időszak legfeljebb 30 hónappal történő meghosszabbítása céljából.
(11) A Bizottság 2019. július 3-ig, az EÉPH-val folytatott konzultációt követően, jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé arról, hogy a 36. cikk (5) bekezdésében meghatározott küszöbérték a továbbiakban is megfelelő-e, és hogy továbbra is érvényben maradjon-e a tőzsdén kereskedett származtatott termékekre vonatkozó kívülmaradási mechanizmus.
(12) A Bizottság 2016. július 3-ig - az EÉPH által az ERKT-val folytatott konzultációt követően elkészített kockázatértékelés alapján - jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben értékeli, hogy szükséges-e ideiglenesen kizárni a tőzsdén kereskedett származtatott termékeket a 35. és 36. cikk hatálya alól. A jelentés figyelembe veszi a tőzsdén kereskedett származtatott termékekre vonatkozó, nyílt hozzáférést előíró rendelkezésekből eredő, az Unió-szerte működő pénzügyi piacok általános stabilitását és szabályos működését veszélyeztető kockázatokat.
A Bizottság e jelentés megállapításainak függvényében az 50. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadhat el, amelyben 2017. január 3-át követően legfeljebb harminc hónapra kizárja a tőzsdén kereskedett származtatott termékeket a 35. és 36. cikk hatálya alól.
53. cikk
A 648/2012/EU rendelet módosítása
A 648/2012/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 648/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„A szabályozástechnikai standardok tervezetének kidolgozása során az EÉPH nem sértheti a C6. szakaszra vonatkozó származtatott energiaügyletekre vonatkozó, 2014/65/EU irányelv (31) 95. cikke szerinti átmeneti rendelkezéseket.
(31) Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).”" 						
2.
A 7. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az a központi szerződő fél, amely számára engedélyezték a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolását, ezen ügyletek elszámolását megkülönböztetésmentesen és átláthatóan - ideértve a biztosítéki követelményeket és a hozzáféréssel kapcsolatos díjakat is -, a kereskedés helyszínétől függetlenül elvégzi. Ez biztosítja különösen, hogy a kereskedési helyszínnek joga van a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz abból a szempontból, hogy az ezen a kereskedési helyszínen kereskedett szerződéseket hogyan kezelik az alábbiak tekintetében:
a)
biztosítéki követelmények és a gazdasági szempontból egyenértékű szerződések nettósítása, amennyiben az ilyen szerződések valamely központi szerződő fél pozíciólezáró és egyéb nettósítási eljárásai alá történő, az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogon alapuló bevonása nem veszélyeztetné az ilyen eljárás zavartalan és szabályos működését, érvényességét vagy végrehajthatóságát. továbbá
b)
ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő szerződések letéteinek egymással szembeni beszámítása a 41. cikknek megfelelő kockázati modell szerint.
A központi szerződő fél kikötheti, hogy a kereskedési helyszínek megfeleljenek a központi szerződő fél által előírt működési és technikai előírásoknak, ideértve a kockázatkezelési előírásokat is.”;
b)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(6) A 600/2014/EU rendelet (32) 35. cikke (6) bekezdésének e) pontja szerint elfogadott technikai standardoknak pontosabban meg kell határozniuk az első bekezdésben említett megkülönböztetésmentes bánásmód feltételeit arra vonatkozóan, hogy a kereskedési helyszínen kereskedett szerződéseket hogyan kezelik a biztosítéki követelmények, a gazdasági szempontból egyenértékű szerződések nettósítása, valamint az ugyanazon CCP által elszámolt összefüggő szerződések letéteinek egymással szembeni beszámítása, és a megkülönböztetésmentes elszámolási díjak tekintetében.”
(3)
A 81. cikk (3) bekezdése az alábbi albekezdéssel egészül ki:
„A kereskedési adattár ezeket az adatokat a 600/2014/EU rendelet (32) 26. cikke szerinti előírásoknak megfelelően továbbítja az illetékes hatóságoknak.”.
54. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A harmadik országbeli vállalkozások az adott harmadik országra vonatkozó, a 47. cikk szerinti bizottsági határozat elfogadásától számított három évig továbbra is végezhetnek szolgáltatásokat és tevékenységeket a tagállamokban, a nemzeti rendszereknek megfelelően.
(2) Ha a Bizottság úgy véli, hogy nem kell az 52. cikk (12) bekezdése szerint kizárni a tőzsdén kereskedett származtatott termékeket a 35. és 36. cikk hatálya alól, a CCP-k vagy kereskedési helyszínek e rendelet hatálybalépése előtt kérelmezhetik az illetékes hatóságuktól, hogy az engedélyezze számukra, hogy átmeneti rendelkezésekhez folyamodjanak. Az illetékes hatóság - figyelembe véve a 35. vagy a 36. cikk szerinti hozzáférési jogok tőzsdén kereskedett származtatott termékekre való alkalmazásából eredő kockázatokat a szabályosan működő CCP-kre és kereskedési helyszínekre nézve, határozhat úgy, hogy 2019. július 3-ig tartó, átmeneti időszakon keresztül a 35. vagy a 36. cikk nem alkalmazandó a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében az adott CCP vagy kereskedési helyszín esetében. Amennyiben ilyen átmeneti időszakot hagynak jóvá, a CCP vagy a kereskedési helyszín a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében az átmeneti időszak során nem részesülhet a 35. cikk vagy a 36. cikk szerinti hozzáférési jogokból. Az illetékes hatóságnak értesítenie kell az EÉPH-t, valamint a CCP esetében az adott CCP tekintetében illetékes hatóságok testületét, amennyiben átmeneti időszakot hagy jóvá.
Amennyiben egy olyan CCP, amelyre vonatkozóan átmeneti rendelkezéseket hagytak jóvá, szorosan kapcsolódik egy vagy több kereskedési helyszínhez, e kereskedési helyszínek a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében ezen átmeneti időszak során nem részesülhetnek a 35. vagy a 36. cikk szerinti hozzáférési jogokból.
Amennyiben egy olyan kereskedési helyszín, amelyre vonatkozóan átmeneti rendelkezéseket hagytak jóvá, szorosan kapcsolódik egy vagy több CCP-hez, e CCP-k a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében ezen átmeneti időszak során nem részesülhetnek a 35. vagy a 36. cikk szerinti hozzáférési jogokból.
55. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2017. január 3-tól kell alkalmazni.
A második bekezdés ellenére az 1. cikk (8) és (9) bekezdését, a 2. cikk (2) bekezdését, az 5. cikk (6) és (9) bekezdését, a 7. cikk (2) bekezdését, a 9. cikk (5) bekezdését, a 11. cikk (4) bekezdését, a 12. cikk (2) bekezdését, a 13. cikk (2) bekezdését, a 14. cikk (7) bekezdését, a 15. cikk (5) és (6) bekezdését, a 17. cikk (3) bekezdését, a 19. cikk (2) és (3) bekezdését, a 20. cikk (3) bekezdését, a 21. cikk (5) bekezdését, a 22. cikk (4) bekezdését, a 23. cikk (3) bekezdését, a 25. cikk (3) bekezdését, a 26. cikk (9) bekezdését, a 27. cikk (3) bekezdését, a 28. cikk (4) bekezdését, a 28. cikk (5) bekezdését, a 29. cikk (3) bekezdését, a 30. cikk (2) bekezdését, a 31. cikk (4) bekezdését, a 32. cikk (1), (5) és (6) bekezdését, a 33. cikk (2) bekezdését, a 35. cikk (6) bekezdését, a 36. cikk (6) bekezdését, a 37. cikk (4) bekezdését, a 38. cikk (3) bekezdését, a 40. cikk (8) bekezdését, a 41. cikk (8) bekezdését, a 42. cikk (7) bekezdését, a 45. cikk (10) bekezdését, a 46. cikk (7) bekezdését, a 47. cikk (1) és (4) bekezdését, az 52. cikk (10) és (12) bekezdését, valamint az 54. cikk (1) bekezdését e rendelet hatálybalépésétől azonnal alkalmazni kell.
A második bekezdés ellenére a 37. cikk (1), (2) és (3) bekezdését, 2019. január 3-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.