РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
A TANÁCS 157/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. február 18.)
az Amerikai Egyesült Államokból származó bioetanol behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2011. november 25-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA vagy az érintett ország) származó bioetanol Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás (a továbbiakban: dömpingellenes eljárás vagy eljárás) megindítását.
(2)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján ugyanezen a napon szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az USA-ból származó bioetanol Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot (a továbbiakban: szubvencióellenes eljárás) indított. Ezt az eljárást kiegyenlítő intézkedések bevezetése nélkül 2012. december 21-én lezárták.
(3)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az ePURE, vagyis az Európai Bioetanol-gyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) 2011. október 12-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek a teljes uniós etanoltermelés több mint 25 %-át képviselik. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, egyéb ismert uniós gyártókat, az USA-beli exportőröket/gyártókat, az importőröket és az egyéb ismert érintett feleket, valamint az USA hatóságait az eljárás megindításáról. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(5)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
1.2.1. Mintavétel az amerikai exportőrök/gyártók körében
(6)
Tekintettel az amerikai exportőrök/gyártók esetlegesen nagy számára a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke értelmében mintavételre kerül sor.
(7)
Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy mintát, minden amerikai exportőrt/gyártót felkértek, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően a mintavételi formanyomtatvány kitöltésével szolgáltasson alapvető információkat a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszakban (a továbbiakban: vizsgálati időszak) a bioetanol gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységeiről.
(8)
A Bizottság a reprezentatív minta kiválasztásáról az USA illetékes hatóságaival is konzultált.
(9)
A 15 napos határidőn belül több mint 60 exportőr/gyártó jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat.
(10)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke értelmében a mintát az Európai Unióba irányuló bioetanol-kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálhatott. A kiválasztott minta hat amerikai bioetanol-gyártóból állt (a továbbiakban: amerikai minta).
(11)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az amerikai mintába felvett egyik gyártó termékeit a vizsgálati időszakban nem exportálták az Unióba. Ezt a vállalatot ezért kivették a mintából.
(12)
Annak ellenére, hogy a mintába felvett többi gyártó a mintavételi formanyomtatványon arról számolt be, hogy az Unióba bioetanolt exportál, a vizsgálat során kiderült, hogy egyik gyártó sem exportált bioetanolt az Unió piacára. Valójában a termékeiket belföldön értékesítették olyan független kereskedőknek/keverőknek, akik később azt benzinnel keverték, és ezt a terméket vagy a belföldi piacon értékesítették, vagy - jelentős részét az Unióba - exportálták. A helyszíni vizsgálat során egyértelművé vált, hogy a mintába felvett amerikai gyártók - a mintavételi formanyomtatványon megadott információkból levont következtetésekkel ellentétben - rendszerint nem tudtak arról, hogy a termékeik az uniós piacra vagy más, többek között az amerikai piacra kerülnek-e, és egyáltalán nem ismerték a kereskedők/keverők eladási árait. Ez tehát azt jelenti, hogy az érintett terméket nem a bioetanol amerikai gyártói exportálják az Unióba. Az exportőrök valójában a kereskedők/keverők. Így az ideiglenes szakaszban az amerikai mintából összegyűjtött és ellenőrzött adatok nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy az amerikai bioetanolt dömpingáron exportálták-e az Unióba a vizsgálati időszakban.
(13)
Ekkor tehát dömpingellenes intézkedéseket nem lehetett bevezetni.
(14)
Az Unióba irányuló bioetanol-export meghatározása érdekében a Bizottságnak az amerikai minta kiválasztásánál főleg olyan független keverők/kereskedők által szolgáltatott adatokra kellett támaszkodnia, akiket az ideiglenes szakaszban nem vizsgáltak. Noha az ideiglenes szakaszban az egyik ilyen kereskedő együttműködött a Bizottsággal, és további adatokat is szolgáltatott, ezek az információk nem voltak elegendőek ahhoz, hogy pontosan és megbízható módon meg lehessen határozni a dömpingkülönbözet kiszámításához szükséges adatokat.
(15)
A dömpingre vonatkozó vizsgálat lezárása érdekében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításához inkább az érintett terméket az Unióba ténylegesen exportáló kereskedők és keverők által szolgáltatott adatokat veszi alapul.
(16)
Ezért dömpingre vonatkozó kérdőíveket küldött annak a nyolc legnagyobb amerikai kereskedőnek/keverőnek, akiket az amerikai minta vizsgálata során meghatározott. Ezek a kereskedők/keverők az Unióba irányuló összes bioetanol-export 90 %-át képviselik. Közülük kettő működött együtt a vizsgálat során, és kivitelük az Unióba irányuló összes export 51 %-át képviselte a vizsgálati időszakban.
1.2.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(17)
Tekintettel arra, hogy sok érintett uniós gyártó van, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke értelmében mintavételre kerül sor.
(18)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát (a továbbiakban: uniós minta). A kiválasztott minta öt vállalatból és csoportból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert, 19 uniós gyártó közül választottak ki. A mintát a vizsgálati időszakban előállított bioetanol mennyisége és az ismert gyártók földrajzi elhelyezkedése alapján határozták meg. Ez a minta képviselte a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós gyártás 48 %-át.
(19)
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az uniós mintába felvett csoportok számos, hasonló terméket gyártó és értékesítő vállalatból vagy gazdálkodóegységből álltak. Ebben az esetben ez tizenhárom vállalat vizsgálatát jelentette volna, a rendelkezésre álló idő alatt azonban mindegyiküket nem lehetett megvizsgálni. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy egy reprezentatív minta kiválasztásához a rendelkezésre álló adatokat újból megvizsgálja. A vizsgálat alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintának az Unión és a csoportokon belüli legnagyobb gyártókon kell alapulnia, és figyelembe kell venni az uniós gyártók földrajzi eloszlását is.
(20)
Így a Bizottság hat uniós gyártóból álló végleges mintát határozott meg a vizsgálati időszakban előállított és értékesített bioetanol mennyisége és a gyártók földrajzi elhelyezkedése szempontjából reprezentatív módon. Ezek a belga, holland, francia, egyesült királyságbeli, svéd és német gyártók a teljes uniós gyártás 36 %-át és a minta kiválasztásához adatokat benyújtó vállalatok által bejelentett teljes gyártás 44 %-át képviselik. Ezt a mintát az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálata szempontjából reprezentatívnak lehetett tekinteni.
(21)
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a kiválasztott minta megfelelőségével kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(22)
Néhány fél arra hivatkozott, hogy az uniós minta nem volt annyira reprezentatív, mint az eredeti minta, amely teljes vállalatcsoportokat tartalmazott. Véleményük szerint az uniós gazdasági ágazat helyzetének objektív elemzése csak úgy lehetséges, ha a mintába az abban szereplő csoportokhoz tartozó összes vállalatot bevonják. Különösen azt hangsúlyozták, hogy nem zárható ki annak lehetősége, hogy egy csoporton belül olyan vállalatokhoz csoportosítottak át költségeket és bevételeket, amelyeket a Bizottság nem keresett fel, ezért ezek a költségek és bevételek nem szerepelnek a kárelemzésben.
(23)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság megfelelően figyelembe vette és megvizsgálta a mintában szereplő és nem szereplő valamennyi vállalat és különösen a csoportokhoz tartozó vállalatok által benyújtott adatokat annak érdekében, hogy a mintába felvett vállalatok gyártási és értékesítési tevékenysége során felmerülő összes költség és bevétel teljes mértékben és megfelelően szerepeljen a kárelemzésben.
(24)
Néhány fél kifogásolta, hogy az uniós mintába olyan uniós gyártókat is felvettek, amelyek még csak a tevékenységkezdési szakaszban vannak. Azt állították továbbá, hogy az egyik vállalatot, amely jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezett 2011-ben, és amelynek székhelye egy olyan tagállamban volt, amely nem hajtotta végre a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvet (4), nem lett volna szabad felvenni a mintába. Azt is állították, hogy amennyiben ezek a vállalatok végül bekerülnek a mintába, a Bizottságnak e különleges körülmények figyelembevétele érdekében módosítania kell az adataikat.
(25)
A Bizottság úgy véli, hogy amiatt még nem kell vállalatokat kizárni a mintából, hogy nemrég kezdték meg vagy nemrég kezdték újra tevékenységüket. E vállalatok bevonása nem sérti az alaprendelet 17. cikkében a minta kiválasztásával kapcsolatban meghatározott kritériumokat. Ami az adatok módosítását illeti, a felek sem konkrét problémát, sem az állításukat alátámasztó bizonyítékot nem említettek, és azt sem közölték, hogy mi alapján és hogyan történjen a kért módosítás.
(26)
Ezenkívül a vizsgálat nem fedett fel semmiféle költséget, például gyorsított értékcsökkenési leírást, amelyet módosítani kellene a tevékenység induló szakasza miatti torzulás korrigálása érdekében. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(27)
Néhány fél kifogásolta továbbá, hogy az uniós mintából kizártak egy ideiglenesen kiválasztott vállalatot, amelynek olyan tagállamban van a székhelye, ahol magas a bioetanol-fogyasztás és -gyártás. Azt állították, hogy a Bizottság a vállalat jó gazdasági helyzete miatt zárta ki a mintából. Állításuk szerint a Bizottság úgy torzította a minta kiválasztását, hogy kárt találjon. E felek szerint a Bizottságnak a minta kiválasztása szempontjából lényeges adatok összegyűjtése érdekében az összes gyártónak úgynevezett minikérdőíveket kellett volna küldenie.
(28)
A minikérdőívek kiküldése kapcsán meg kell jegyezni, hogy a minta kiválasztása előtt a Bizottság az összes érintett uniós gyártótól kért információkat annak érdekében, hogy összegyűjthesse a minta kiválasztása szempontjából lényeges adatokat. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2.1. pontjában említettek szerint ezek az információk a vizsgálat megkezdésének napjától kezdve az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában rendelkezésre álltak, és az adatok nem voltak olyan jellegűek, hogy ismertessék a kérdőívet kitöltők gazdasági helyzetét. A Bizottságnak tehát elegendő releváns információ állt a rendelkezésére ahhoz, hogy az alaprendelet 17. cikkében foglalt kritériumok figyelembevételével reprezentatív mintát állítson össze, azonban a kiválasztás során semmilyen vállalati eredmény nem volt szempont. Ezért a Bizottság a fenti állításokat elutasította.
(29)
Végül pedig azt állították, hogy a mintába azokat a vállalatokat is be kellett volna vonni, amelyek cukorrépából állítanak elő bioetanolt, mivel ebből a nyersanyagból sokkal nyereségesebben lehet előállítani, mint például búzából. Habár ez az állítás megalapozatlan volt, a rendelkezésre álló információkból kiderül, hogy a cukorrépából előállított bioetanol a teljes uniós termelésnek csupán kis részét képviseli, 2011-ben mintegy 12 %-ot, és hogy a mintába felvett vállalatok közül kettő részben cukorrépát használ a bioetanol előállításához. Ezért a kérelmet elutasítják.
(30)
A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kárelemzés céljából a fentiek szerint kiválasztott minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatív.
1.2.3. Mintavétel a független importőrök körében
(31)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.
(32)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül csak három importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő importőrök kis számára tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
1.2.4. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(33)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek. A kérdőíveket ezért a mintába felvett amerikai exportőröknek/gyártóknak, a mintába felvett uniós gyártóknak, a három együttműködő független uniós importőrnek és a vizsgálatban érintett összes ismert felhasználónak elküldte.
(34)
A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett amerikai exportőrök/gyártók, a mintába felvett uniós gyártók, két független importőr és négy felhasználó küldte vissza.
(35)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az érdekelt felek által benyújtott és az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping végleges megállapításához szükséges valamennyi információt.
(36)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Amerikai exportőrök/gyártók
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas és Sioux Falls, Dél-Dakota
Független amerikai kereskedő
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Kapcsolatban álló svájci kereskedő
-
Cargill International SA, Genf
Uniós gyártók
-
Abengoa Bioenergía Netherlands B.V., Rotterdam, Hollandia
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgium
-
CropEnergies Bioethanol GmbH., Mannheim, Németország
-
Ensus, Yarm, Egyesült Királyság
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Svédország
-
Tereos BENP, Lillebonne, Franciaország
Független uniós importőrök
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Hollandia
-
Greenergy Fuels Limited, London, Egyesült Királyság
Uniós felhasználók
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Hollandia
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(37)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(38)
Az érintett termék az Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 és ex 3824 90 97 KN-kód alá besorolt, időnként üzemanyag-felhasználású etanolnak is nevezett bioetanol, azaz mezőgazdasági termékekből előállított, denaturált vagy nem denaturált etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) - kivéve azokat a termékeket, amelyeknek az EN 15376 szabvány szerint mért víztartalma több mint 0,3 % (m/m) -, valamint mezőgazdasági termékekből előállított, benzines keverékben található etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint), melynek etil-alkohol-tartalma több mint 10 % (v/v).
(39)
Bioetanolt számos különböző mezőgazdasági nyersanyagból elő lehet állítani, például cukornádból, cukorrépából, burgonyából, maniókából és kukoricából. Az USA-ban a különböző nyersanyagok alapján tesznek megkülönböztetést, az alább leírtaknak megfelelően:
a)
A (főleg kukoricából előállított és általában kukorica-etanolnak nevezett) hagyományos bioüzemanyag olyan megújuló tüzelőanyag, amelyet kukoricakeményítőből állítanak elő olyan létesítményekben, amelyek építését az energiafüggetlenségről és az energiaellátás biztonságáról szóló törvény 2007 decemberi hatálybalépése (5) után kezdték meg, és amelyeknek a jövőben a benzin és a dízel által okozott, teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz képest 20 %-kal csökkenteniük kell a kibocsátást.
b)
A fejlett bioüzemanyag kukoricakeményítőből előállított, etanoltól eltérő megújuló üzemanyag, amely megújuló biomasszából készül, és amelynek az energiapolitikai törvény (EPA) végrehajtója által meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátása az alapvető életciklus-kibocsátásoknál legalább 50 %-kal alacsonyabb. Ide tartoznak a „facellulóz alapú bioüzemanyagok”, például a bioetanol és a „biomassza-alapú dízel”. A fejlett bioüzemanyagokra vonatkozó ütemterv tartalmazza a facellulóz-alapú bioüzemanyagokra, a biomassza-alapú dízelre és a differenciálatlan fejlett bioüzemanyagokra vonatkozó ütemtervet is.
(40)
Konkrétabban, a facellulóz-alapú bioüzemanyag (6) olyan megújuló üzemanyag, amelyet bármely facellulózból, hemicellulózból vagy megújuló biomasszából készített ligninből állítanak elő, és amelynek az energiapolitikai törvény (EPA) végrehajtója által meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátása az alapvető életciklus-kibocsátásoknál legalább 60 %-kal alacsonyabb. A facellulóz-alapú bioüzemanyagok magukban foglalják a facellulóz-alapú bioetanolt is. Az USA szövetségi kormánya jelentős támogatást nyújt - különösen mezőgazdasági és erdészeti hulladékokból előállított - fejlett bioüzemanyagok, főleg facellulóz-alapú bioetanol előállítására irányuló kutatásra és kísérleti projektekre. Az USA tisztviselői és a nyilvánosság számára elérhető adatok (7) szerint a bioetanol e fajtájának gyártása 2014-ben eléri a körülbelül 4 milliárd litert, 2021-re pedig meghaladja az 50 milliárd litert. A facellulóz-alapú bioetanol gyártása a vizsgálati időszakban elhanyagolható volt.
(41)
A vizsgálati időszakban az USA-ban eddig főleg a kukoricát használták nyersanyagként, míg az Unióban a fő nyersanyag a búza.
(42)
A vizsgálat kimutatta, hogy a bioetanolt általában tiszta formában adják el a keverőknek/kereskedőknek, akik összekeverik (8) azt benzinnel, főleg abból a célból, hogy magas bioetanol-tartalmú keveréket hozzanak létre, amelyet exportálnak vagy a belföldi piacon értékesítenek további keverés és fogyasztás céljából. A keverés nem túl összetett művelet, amelynek során a termékeket különleges tartályokban, a bioetanolt és benzint a kívánt arányban összekeverve állítják elő.
(43)
Az egész világon használt bioetanol és bioetanol-keverékek különböző típusainak azonosítása érdekében az etanoltartalmú tüzelőanyag-keverékeket „E” számokkal jelölik, amelyek leírják a tüzelőanyag-keverékben lévő etanol térfogatszázalékát. Az E85 például 85 % anhidrid-etanolt és 15 % benzint tartalmaz. Az alacsony etanoltartalmú keverékeket - E5-től E25-ig - gazoholnak is nevezik, habár nemzetközi szinten a gazoholt E10 keverék néven ismerik. Az E10 vagy alacsonyabb etanoltartalmú keverékeket 2011-ben már világszerte több mint húsz országban használták, a legtöbbet az USA-ban, ahol 2010-ben majdnem az összes kiskereskedelemben eladott benzint 10 % bioetanollal keverték.
(44)
A vizsgálatból kiderült, hogy a bioetanol összes típusa bioüzemanyagnak minősül a megújuló tüzelőanyagokra vonatkozó szabvány (RFS1) jelenlegi nemzeti programja értelmében, amelyet a tiszta levegőről szóló törvényt a megújuló tüzelőanyagokra vonatkozó első nemzeti szabvány létrehozásával módosító 2005. évi energiapolitikai törvény értelmében hoztak létre. Az Egyesült Államok Kongresszusa - a program megtervezése és végrehajtása érdekében - az USA Környezetvédelmi Hivatalát bízta meg az Energiaügyi Minisztérium, a Mezőgazdasági Minisztérium és az érdekeltek közötti koordinációval.
(45)
Energiapolitikájának köszönhetően az USA 2005-től a világ legnagyobb bioetanol-gyártója, a világ bioetanol-termelésének 57,5 %-át képviseli. Az energiapolitikai törvény követelményei 2009-ben biztosították, hogy legalább 11 milliárd amerikai gallon megújuló tüzelőanyagot állítsanak elő, elsősorban azért, hogy elérjék az energiafüggetlenségről és az energiaellátás biztonságáról szóló 2007. évi törvény által megállapított célokat. A nagyarányú termelés az amerikai gyártók számára azt is lehetővé tette, hogy a bioetanolt más piacokon, többek között az uniós piacon is értékesítsék.
(46)
Hivatalos források, piaci és nyilvános információk (9) szerint az USA-ban előállított és ott értékesített vagy exportált tiszta vagy keverékben használt - vagyis a fenti (43) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ásványolajjal kevert - bioetanol összes típusa bioetanol-üzemanyagnak minősül, és az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrásokra és az alternatív tüzelőanyagokra vonatkozó amerikai jogszabálycsomag hatálya alá esik.
(47)
Megállapítást nyert, hogy a vizsgálat hatálya alá tartozó bioetanol és keverékekben használt bioetanol valamennyi típusa - az előállításhoz felhasznált nyersanyagok, illetve a gyártási eljárás tekintetében esetleg előforduló különbségek ellenére - ugyanolyan vagy nagyon hasonló alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és azokat ugyanarra a célra használják fel. Az érintett termék esetleges kisebb eltérései nem változtatják meg annak alapvető meghatározását, jellemzőit, illetve azt, hogy a különböző felek milyen terméknek tekintik azt.
(48)
Néhány fél azt állította, hogy az érintett termék fogalommeghatározása nem egyértelmű, különösen azért, mert nem rendelkezik a tüzelőanyagként való felhasználásra és más alkalmazásra szánt bioetanol-típusok közötti megkülönböztetésről. Ezért azt állították, hogy a vizsgálatnak az összes célra felhasznált és az összes forrásból származó etanolra ki kell terjednie, ideértve a szintetikus etanolt is, amely az ipari felhasználásra szánt bioetanol versenytársa.
(49)
Egy másik fél ennek ellenkezőjét állította, vagyis azt, hogy a vizsgálatnak csak a tüzelőanyagként felhasznált bioetanolra kell kiterjednie, és az ipari felhasználásra szánt bioetanolt ki kell zárni a vizsgálatból.
(50)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érintett terméket elsősorban az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai alapján kell meghatározni, nem pedig felhasználása vagy alkalmazása szerint. A különböző alkalmazási körökkel rendelkező termékek a további használat ellenére rendelkezhetnek ugyanolyan vagy hasonló alapvető tulajdonságokkal, és bizonyos körülmények között szükségessé válhat a termékmeghatározás és a termékkör alaposabb elemzése az ágazat és a piac sajátosságai fényében.
(51)
A jelen esetben egyértelmű, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint a termékmeghatározás nem terjedt ki a szintetikus etanolra. A szintetikus etanol más tulajdonságokkal rendelkezik, mint a bioetanol, és nem felel meg az érintett termék meghatározásával kapcsolatos fenti kritériumoknak. A vizsgálatban nem vett részt olyan gyártó, amelynek fő tevékenysége ilyen termék előállítása. Ezért a szintetikus etanolt nem lehet bevonni az érintett termék meghatározásába, és az nem tartozik a vizsgálat hatálya alá. Néhány fél állításával ellentétben ez a magyarázat nem vezet sem a vizsgálat hatályának, sem az érintett termék meghatározásának a módosításához, és a felhasznált adatok minőségére sincs hatással.
(52)
A tüzelőanyagként való felhasználásra gyártott bioetanol és a más célokra gyártott bioetanol hasonló tulajdonságokkal rendelkezhet. A dömping vizsgálata azonban azokat az amerikai gazdasági szereplőket érintette, amelyek a bioetanolt tüzelőanyagként való felhasználás céljából állították elő vagy keverték, azaz a tüzelőanyag-keverékbe szánt bioetanolt vizsgálták. Hasonlóképpen, az uniós gyártók vizsgálata is csak a tüzelőanyagként való felhasználásra szánt bioetanolra irányult. Ezért a más felhasználásra szánt bioetanolra nem vonatkozhat e vizsgálat.
(53)
Azoknak az importőröknek, akik az USA-ból behozott bioetanolt nem tüzelőanyagként kívánják felhasználni, lehetőségük van arra, hogy a Közösségi Vámkódex (10) 291-300. cikkeiben foglalt végrehajtási rendelkezések szerint a meghatározott célú felhasználásra vonatkozóan nyilatkozatot tegyenek.
2.2. Hasonló termék
(54)
A vizsgálat során megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazatban előállított és az uniós piacon értékesített bioetanol hasonló alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint az USA-ból az Unióba exportált bioetanol.
(55)
A fenti (39) preambulumbekezdésben foglaltak alapján bioetanolt különböző nyersanyagokból is elő lehet állítani. A vizsgálat azonban nem mutatta ki, hogy a felhasznált nyersanyag miatt a végtermék tulajdonságai bármiben is különböznének. Megállapították, hogy az USA-ban többnyire kukoricából előállított és az Unióba exportált érintett termék felcserélhető az uniós gyártók által főleg búzából előállított és az Unióban értékesített termékkel. Ezenkívül a bioetanol különböző felhasználásait, valamint a piaci szereplők és felhasználók tapasztalatait illetően nincsenek jelentős eltérések.
(56)
Ezért a Bizottság megerősítette, hogy az Unióban gyártott és értékesített bioetanol, valamint az USA-ból behozott érintett termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
(57)
A mintába felvett amerikai gyártók közül néhány azt állította, hogy az USA-ban előállított és az USA piacán értékesített bioetanol nem hasonló az érintett termékhez, mivel az nem felel meg teljes mértékben az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt termékleírásban szereplő megfogalmazásnak. Valójában az USA piacán értékesített bioetanol-típusok víztartalma meghaladja a 0,3 %-os küszöbértéket és a termékek inkább az amerikai (ASTM), mint az EN 15376 szabványnak felelnek meg.
(58)
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az USA piacán történő értékesítés céljából előállított bioetanol ugyanolyan alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint az érintett termék. Az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése azt írja elő, hogy a hasonló terméknek nem feltétlenül kell minden tekintetben megegyeznie az érintett termékkel, hanem lehet olyan termék is, amely ha nem is egyezik meg minden tekintetben az érintett termékkel, de azzal szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkezik. Az USA piacán értékesített és az Unióba exportált bioetanol esetében pontosan ez a helyzet. Voltak olyan példák, amikor bizonyos eltérések ellenére a termékeket az érintett termékhez hasonlónak tekintették (11).
(59)
A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az ideiglenes megállapítást megváltoztatja, és az USA piacán értékesített és az ASTM szabványnak megfelelő bioetanolt az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében az érintett termékhez hasonló terméknek tekinti.
3. DÖMPING
3.1. Bevezetés
(60)
A fenti (6)-(16) preambulumbekezdésben említettek szerint az esetleges dömping meglétének igazolása érdekében egyrészt a bioetanol gyártóit, másrészt az érintett terméket az uniós piacra exportáló kereskedőket/keverőket vizsgálták.
(61)
Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében a vám kivetését megállapító rendeletben a vámot minden egyes szállítóra nézve, vagy ha ez nem lehetséges, az érintett szállító országra nézve kell meghatározni.
(62)
Bizonyos gyártók azzal érveltek, hogy az amerikai gazdasági szereplők részére különösen az Unióba irányuló exportálás céljából értékesített termékeiket azonosítani lehetett és nyomon lehetett őket követni. A megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben meghatározott tanúsítási eljárásra hivatkoztak, azonban az általuk az amerikai piacon történt értékesítés, valamint más gazdasági szereplők Unióba történő exportja között nem tudtak összefüggést kimutatni. A fenti (12) és az alábbi (63) preambulumbekezdésben említettek szerint e gyártóknak nem volt tudomása az Unióba irányuló exportár szintjéről sem.
(63)
Ebben az esetben a Bizottság azt állapította meg, hogy a bioetanol-iparágazat szerkezete, illetve az érintett termék előállításának, valamint az amerikai és az uniós piacon történő értékesítésének módja miatt az amerikai gyártók tekintetében nem lehet egyéni dömpingkülönbözeteket megállapítani. Az amerikai mintában szereplő gyártók nem exportálták az érintett terméket az Unióba, továbbá a vizsgált kereskedők/keverők különböző gyártóktól szerezték be a bioetanolt, abból állítottak elő keveréket, amelyet elsősorban az uniós piacon értékesítettek, tehát a fenti felek állításaival ellentétben a beszerzéseket nem lehetett egyenként visszakövetni és a rendes értéket a vonatkozó exportárakkal összehasonlítani, valamint az Unióba irányuló export időpontjában a termék gyártóját nem lehet megállapítani. Azaz valamennyi Unióba irányuló szállítás tartalmaz olyan bioetanolt, amelyet különböző, nem kizárólag az amerikai mintában szereplő amerikai gyártók állítottak elő. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy az árszint, melyet az amerikai mintában szereplő gyártók az USA-beli vevőikkel szemben alkalmaztak az USA-ban, nem felelt meg az érintett termékért az Unióba történő export során ténylegesen fizetett vagy fizetendő árnak.
(64)
A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy országos dömpingkülönbözetet kell megállapítani.
3.2. Rendes érték
(65)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében a rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy a két együttműködő kereskedő/keverő reprezentatív mennyiségben értékesítette-e az érintett terméket belföldön független vevők részére, azaz azt vizsgálta, hogy ezen eladások teljes mennyisége a vizsgálati időszakban eléri-e az érintett termék Unióban értékesített teljes mennyiségének legalább az öt százalékát.
(66)
Mivel a hasonló termékből elegendő mennyiséget értékesítettek a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az amerikai piacon független vevők által a két említett kereskedőnek/keverőnek a szokásos kereskedelmi feltételek mellett fizetett vagy fizetendő árak alapján határozta meg.
3.3. Exportár
(67)
Az együttműködő kereskedők/keverők olyan adatokat szolgáltattak, amelyek lehetővé tették, hogy a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint a nekik ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapítsa meg. Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló exportot egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül bonyolították le, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg.
(68)
A kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül bonyolított értékesítés tekintetében a Bizottság az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereséget nem vonta le az exportárból, mivel úgy ítélte meg, hogy ezek a költségek nem az import és az Unióban történő viszonteladás között merültek fel. A vizsgálat megállapította, hogy a kapcsolatban álló kereskedő fő tevékenysége egyrészt a bioüzemanyagokat is magában foglaló cukorüzletág keretén belül történő pénzgazdálkodásból, másrészt a mezőgazdasági ágazatban rejlő kockázatok kezelése érdekében fedezeti ügyletek megkötéséből, azaz tőzsdén kívüli és szervezett pénzügyi piacokon lebonyolított származtatott ügyletekből állt.
(69)
Néhány amerikai gyártó azt állította, hogy az intézmények bevett gyakorlata az, hogy a dömping kiszámításához az exportárat az exportőr első független vevő felé érvényesített eladási ára alapján állapítják meg. Ebben az esetben ez az ár az amerikai gyártók által a független amerikai kereskedők/keverők felé érvényesített eladási ár lenne. A fenti (62) és (63) preambulumbekezdésekben említettek szerint azonban egyik amerikai bioetanol-gyártó sem exportálta az érintett terméket az Unióba, és a gyártóknak nem volt tudomásuk az Unióba irányuló exportár szintjéről, ezért az általuk érvényesített belföldi árat nem lehet felhasználni, mivel az nem az érintett termékért az Unióban fizetett vagy fizetendő exportár. Érveik ezért nem elfogadhatók.
3.4. Összehasonlítás
(70)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagát az együttműködő kereskedők/keverők tekintetében terméktípusonként megállapított exportárak súlyozott átlagával a gyártelepi árak alapján hasonlította össze úgy, hogy figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát kimutatottan befolyásoló különbségeket. Egy gyártó/keverő állítása szerint a belföldi értékesítések adatai nem voltak reprezentatívak. Mivel a gyártó/keverő a teljes belső piaci értékesítésről nem tudott adatokat szolgáltatni, a számítás a kérdőívben, valamint a helyszíni látogatáson megadott adatokon alapul.
(71)
Egy gyártó/keverő érvelése szerint a belső piaci értékesítési árnak a New York-i Árutőzsde (NYMEX) piaci adatain kellene alapulnia. A Bizottság úgy véli, hogy a két gyártótól/keverőtől származó, ellenőrzött adatok megbízhatóbbak.
(72)
Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek közötti különbségeket.
(73)
Az érintett termék és a hasonló termék sajátossága, hogy a kereskedők/keverők a bioetanol-keverékek értékesítése után főleg jövedékiadó-jóváírás formájában támogatást kaptak a vizsgálati időszakban. A Bizottság a rendes érték és az exportár megállapításához olyan módszert használt, amely alkalmazásakor a szóban forgó kereskedők/keverők belföldön és az export során érvényesített tényleges eladási árait teljes mértékben figyelembe vette. Ennélfogva a kereskedők/keverők által az amerikai piacon lebonyolított értékesítések és a kereskedők/keverők Unióban érvényesített exportárainak az érintett termék vonatkozásában fennálló dömping szintjének kiszámítása érdekében történő összehasonlítása kiküszöböli a támogatás árakra gyakorolt esetleges hatásait, mivel a támogatás a vizsgálati időszakban mind a belföldi, mind az exportárakat egyaránt befolyásolta. Egy gyártó/keverő állítása szerint nem kapott támogatást a belső piaci értékesítéseire, azonban nem tudja állítását bizonyítékkal alátámasztani; így az állítás nehezen összeegyeztethető az amerikai hatóságok által a támogatások felhasználásáról szolgáltatott információkkal.
3.5. Dömping
(74)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően terméktípusonként összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az összehasonlítás alapján az együttműködő független kereskedők/keverők tekintetében megállapította a dömping tényét.
(75)
A Bizottság az együttműködő kereskedők/keverők által szolgáltatott összesített adatok alapján az USA-ra vonatkozó 9,5 %-os súlyozott átlagú dömpingkülönbözetet állapított meg.
(76)
A mintába felvett néhány amerikai gyártó kijelentette, hogy végleges dömpingellenes intézkedések elrendelése esetén egyéni dömpingkülönbözet megállapítására tart igényt. A fenti (6)-(16) preambulumbekezdések tartalmára és a (60)-(64) preambulumbekezdésekben foglalt érvelésre tekintettel ezt a kérést el kell utasítani, mivel a vizsgálat megerősítette, hogy e gazdasági szereplők termékeit az Unióba történő exportálás vonatkozásában nem lehetett nyomon követni, különösen mivel a vizsgálati időszakban egyáltalán nem exportáltak az Unióba, és e gyártóknak általában nem volt tudomása az export időpontjáról és az uniós importőrök által fizetett vagy fizetendő árról sem, tehát e gyártók tekintetében nem lehetett megbízható módon exportárat és dömpingkülönbözetet megállapítani.
(77)
Bizonyos gyártók további információkat igényeltek a két együttműködő gyártó/keverő tekintetében megállapított dömpingszámításokról. Azonban egyrészről a kért információk bizalmas üzleti információt tartalmaznak, és közzétételük az érintett félen kívül más felek részére nem megengedett. Másrészről az intézmények bevett gyakorlata, hogy a dömping megállapításához használt általános módszert valamennyi fél részére közzétegyék, melyek egyéni adatait a számítások során nem használták fel. Ezt a módszert a valamennyi fél számára megküldött általános információs dokumentum tartalmazza.
4. KÁR
4.1. Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat
(78)
A Bizottság az uniós termelést a panaszos által a vizsgálat során benyújtott piaci jelentés alapján határozta meg. A hasonló termék e jelentésben szereplő teljes uniós termelését összehasonlította a 17 együttműködő uniós gyártó által szolgáltatott információkkal. Az adatok között csekély, hozzávetőleg 5 %-os különbözetet állapított meg. Ez azzal magyarázható, hogy néhány kisebb, nem együttműködő uniós gyártó a termelésre vonatkozóan nem szolgáltatott információt. Ezen az alapon a teljes uniós termelés becsült mértéke 3,42 millió tonna a vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
4.2. Uniós felhasználás
(79)
Az uniós felhasználás megállapításánál a Bizottság összeadta az uniós gazdasági ágazat össztermelését, valamint a harmadik országokból importált - és a rendelkezésre álló legjobb statisztikák alapján megállapított - mennyiséget, majd levonta a készletváltozásokat és - az uniós ágazat által bejelentett információk szerint - az uniós gazdasági ágazat exportjait. Néhány fél azt állította, hogy a felhasználás megállapításához használt statisztikák nem voltak hiánytalanok, mivel a Bizottság nem vette figyelembe az egyéb harmadik országokból különösen a vizsgálati időszakban behozott jelentős mennyiségű bioetanolt. Azt is állították, hogy az USA-ból érkező import mennyiségét a Bizottság túlbecsülte, ezért a felhasználással és a piaci részesedéssel kapcsolatos adatok megbízhatatlanok voltak.
(80)
A Bizottság elemezte ezeket az állításokat és az adatokat összevetette a rendelkezésre álló információkkal. Az egyéb országokból származó behozatal tekintetében a felek az érintett termék importvolumenét semmiféle bizonyítékkal nem támasztották alá. Mindazonáltal a Bizottság a behozatal becslése során figyelembe vette az egyéb országokból származó importot. A Bizottság az USA-ból a vizsgálati időszak során behozott termékek mennyiségére vonatkozó becslést illetően elírást állapított meg. A behozatal mennyiségét ezért újra meghatározta és szükség esetén kiigazította. Ez azonban a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapításokat nem befolyásolta.
(81)
Az érintett termék behozatalát illetően hangsúlyozni kell, hogy a Kombinált Nómenklatúrában nem szerepel konkrét kód, amely alá az érintett terméket be lehet sorolni. Ezenkívül a Kombinált Nómenklatúra azon kódjai alá, ahova az érintett terméket a vámhatóságokhoz történő bejelentéshez be kell sorolni, az érintett terméken kívül más termékek is tartoznak.
(82)
A bioetanol-keverékek behozatalát illetően a független importőrök által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokból az derül ki, hogy az importterméket a vámáru-nyilatkozaton a legtöbb esetben a 3824909799 TARIC-kód alá sorolták. A behozatal mennyiségére vonatkozó adatot azonban nem lehet közvetlenül az Eurostattól beszerezni, mivel ez alá a TARIC-kód alá az érintett terméken kívül különböző vegyi termékek is tartoznak.
(83)
A 2207 10 00 és 2207 20 00 KN-kódok alatt bejelentett behozatalt illetően nem lehetett különbséget tenni az érintett termék és a vizsgálatban nem érintett egyéb termékek között, mivel az importtermékekre vonatkozóan nem állt rendelkezésre elegendő információ.
(84)
A Bizottság ezért az Eurostattól beszerezhető, teljes körű importstatisztikák hiányában úgy döntött, hogy az érintett termék uniós piacra behozott mennyiségének megállapítása céljából más információforrásokat is igénybe vesz.
(85)
Az USA-ból származó érintett termék importvolumenének legmegfelelőbb becslése érdekében úgy ítélte meg, hogy a legmegbízhatóbb alapot az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságának statisztikái szolgáltatják. Az exportált termékeket a 22071060 és 22072000 amerikai vámtarifaszámok alatt jelentették be.
(86)
A Bizottság ezen behozatalok becslésére ésszerű megközelítést alkalmazott, és az uniós piacra irányuló amerikai export megállapításához az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által bejelentett teljes mennyiséget figyelembe vette.
(87)
A Brazíliából származó uniós import becslését a következő információs forrásokra alapozta: az Egyesült Királyság Megújuló Üzemanyagok Ügynöksége által kiadott jelentések az Egyesült Királyságba irányuló behozatalról, valamint a Hollandia, Svédország és Finnország, továbbá az Eurostat által rendelkezésre bocsátott, importra vonatkozó kivonatok a részletes vámadatbázisokból. Hollandia, Svédország és Finnország esetében az importvolument az importőrök és exportőrök neve, valamint a termékleírás alapján becsülte meg, amennyiben ezek az információk rendelkezésre álltak. Az importvolumen megállapításakor a Bizottság óvatos becslést alkalmazott. Az importmennyiség kiszámításhoz a bejelentett teljes mennyiséget figyelembe vette.
(88)
A Bizottság végezetül a fenti (87) preambulumbekezdésben említett tagállamoktól eltérő tagállamokból származó, fennmaradó importvolumen becsléséhez az Eurostat adatait is felhasználta. Az importvolument az Unióban tüzelőanyagként felhasznált bioetanol százalékos aránya alapján kiigazította. A kiigazítás forrása a panaszban található. A százalékos arány az Európai Bizottság által közzétett éves etil-alkohol-mérlegből származik (12). Az Unióban tüzelőanyagként felhasznált bioetanol százalékos aránya 2008-ban 54 %, 2009-ben 66 %, 2010-ben pedig 68 % volt. A vizsgálati időszakban importált termékek mennyiségének becsléséhez a Bizottság a 2010-re vonatkozó százalékos arányt használta.
(89)
A Bizottság az egyéb országokból származó import becsléséhez információforrásként az Eurostat adatait, valamint a Hollandia, Svédország és Finnország által rendelkezésre bocsátott, részletes vámadatbázisokból származó, importra vonatkozó kivonatokat használta. A Brazíliából származó import megállapításához ugyanezt a módszertant alkalmazta.
(90)
Az USA-ból és Brazíliából származó import átlagos CIF egységárának kiszámításához a Hollandia, Svédország és Finnország által rendelkezésre bocsátott, részletes vámadatbázisokból származó, importra vonatkozó kivonatok szolgáltak információforrásként. Az USA-t illetően a Bizottság a független importőr által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokat is felhasználta. Az USA esetében a 2008-ra és 2009-re vonatkozó átlagos CIF egységárakat az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által az említett évekre bejelentett és a 2010-es átlagos CIF árhoz viszonyított átlagárak alapján becsülte meg.
(91)
A Bizottság a készletváltozást az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó, a panaszos által rendelkezésre bocsátott információk alapján állapította meg.
(92)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Teljes uniós termelés (tonna) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
A harmadik országokból származó behozatal teljes mennyisége, ideértve az érintett országot is (tonna) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Az uniós gazdasági ágazatból nem uniós tagállamokba irányuló teljes export (tonna) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Készletváltozások (13) (tonna) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Uniós felhasználás (tonna)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Forrás:
(A) piaci jelentés, (B) Eurostat, az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága, az Egyesült Királyság Megújuló Üzemanyagok Ügynöksége és a Hollandia, Svédország és Finnország által rendelkezésre bocsátott, importra vonatkozó vámadatbázis; (C) a panasz, a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a panaszban szereplő, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó információk.
(93)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás jelentősen, 29 %-kal emelkedett. Ezt a növekedést a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv végrehajtásával ösztönözték azokban a tagállamokban, amelyek a megújuló energia felhasználásával kapcsolatos növekedési célokat tűztek ki.
4.3. Az érintett országból származó uniós behozatal
4.3.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(94)
Az USA-ból származó uniós behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az USA-ból származó behozatal volumene (tonna) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Piaci részesedés (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Átlagár (EUR/tonna) (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Forrás:
(A) az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által közölt exportvolumen, (B) a Hollandia, Svédország és Finnország által rendelkezésre bocsátott, importra vonatkozó vámadatbázis és a független importőrök által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok.
(95)
Az USA-ból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen, 63 406 tonnáról 686 185 tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban az amerikai exportőrök piaci részesedése az uniós piacon ehhez hasonlóan jelentős mértékben, 1,9 %-ról 15,7 %-ra emelkedett.
(96)
Noha az átlagos amerikai importárak a figyelembe vett időszakban 6 %-kal emelkedtek, az amerikai exportőrök által érvényesített árak - az alábbi (117) preambulumbekezdésben leírtak szerint - továbbra is az uniós gyártók átlagárai alatt maradtak. Az amerikai exportőrök által módszeresen gyakorolt áralákínálás ad magyarázatot arra, hogy a szóban forgó exportőrök hogyan tudták a figyelembe vett időszak során piaci részesedésüket jelentősen növelni.
4.3.2. Az érintett országból származó behozatal áralákínálása
(97)
A vizsgálati időszakra jellemző esetleges áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát a Bizottság összehasonlította az amerikai exportőrök által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített megfelelő termékek terméktípusonkénti súlyozott CIF átlagárával. Az árak méltányos összehasonlítása érdekében az amerikai árat a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazította.
(98)
Az összehasonlítás eredményei, a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti eladási árainak százalékában kifejezve átlagosan következetes 5,6 %-os áralákínálási különbséget jeleztek. Ez az áralákínálás jelzi azt a nyomást, amelyet az érintett országból származó behozatal az uniós piacon különösen a vizsgálati időszakban fejtett ki.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Előzetes megjegyzések
(99)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutatót, amelyek segítségével a figyelembe vett időszakban értékelhető az uniós gazdasági ágazat helyzete.
(100)
A makrogazdasági adatokat, mint például a termelést, a termelési kapacitást, a kapacitáskihasználást, az értékesítési volument, a piaci részesedést, a növekedést, a készleteket, a foglalkoztatást, a termelékenységet és a dömpingkülönbözetet érintő kárelemzés az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó, az ePURE-tól származó adatokon alapul.
(101)
A Bizottság a mikrogazdasági adatokkal (árak, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a befektetés megtérülése, foglalkoztatás, tőkebevonási képesség, bérek és készletek) kapcsolatos kárelemzést a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok alapján végezte.
(102)
A bioetanol-ágazat az Unióban még induló szakaszban van. A vállalatok nemrég ruháztak be új gyártólétesítményekbe vagy bővítették ki a meglévő kapacitást annak érdekében, hogy ki tudják elégíteni az Unióban egyre növekvő keresletet. Mivel a figyelembe vett időszakban több új gyártó is termelésbe kezdett, a termelés, a termelési kapacitás, az értékesített mennyiség és a foglalkoztatás tekintetében pozitív fejlődés figyelhető meg.
(103)
A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az ilyen típusú ágazatoknak bizonyos időre - az indulástól kezdve körülbelül két-három évre - van szükségük ahhoz, hogy elérjék a rendes termelési szintet.
4.4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Termelési kapacitás (tonna)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Kapacitáskihasználás (%)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Forrás:
a panaszos által az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megadott adatok alapján.
(104)
A megújuló energiaforrásokról szóló irányelv következtében az uniós termelés a figyelembe vett időszakban jelentősen, mintegy 57 %-kal nőtt. 2008-tól 2010-ig 36 %-kal emelkedett, majd a növekedés üteme jelentősen lelassult, és a vizsgálati időszakban 2010-hez képest mindössze 3,5 %-os volt.
(105)
A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 37 %-kal emelkedett, és a termeléshez hasonlóan alakult.
(106)
A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során 14 %-kal nőtt, és ezt a növekedést az időszak elején sikerült elérni. Mivel egyes uniós gyártók 2009-ben még a tevékenységkezdési szakaszban voltak, a várakozások szerint a kapacitáskihasználásnak tovább kellett volna nőnie, mivel a gyártóknak - a fenti (103) preambulumbekezdésben említettek szerint - általában két-három évre van szükségük ahhoz, hogy a kezdeti időszakot követően beálljon a rendes termelési szint. Ez azonban nem történt meg.
(107)
A vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban sok vállalat a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv várt kihirdetése miatt a figyelembe vett időszak elején vagy során kezdte meg a működését. Ez kedvező fejleményeket eredményezett különösen a fenti kármutatók tekintetében és különösen a 2010-ig tartó időszakig. Az uniós piacon fennálló helyzet azonban 2010-ben az USA-ból származó dömpingelt behozatal beáramlásával megváltozott, és a tevékenység vizsgálati időszakra várt fellendülése nem következett be.
4.4.3. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene (tonna)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Piaci részesedés (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Forrás:
a panaszos által az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban megadott adatok alapján.
(108)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 59 %-kal emelkedett, így az ágazatnak a figyelembe vett időszakban 13,8 százalékpontos piaci részesedést sikerült szereznie. Az értékesítési volumen 2008 és 2010 között folyamatosan emelkedett, 2010 és a vizsgálati időszak között azonban nem nőtt olyan mértékben, mint a fogyasztás, ami ugyanebben az időszakban 6,8 %-kal emelkedett.
(109)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése hasonlóan alakult: 2010-ig nőtt, a vizsgálati időszakban azonban csökkent. 2010 és a vizsgálati időszak között, amikor az amerikai import 7,2 százalékpontot szerezve csaknem megduplázta piaci részesedését, az uniós gazdasági ágazat 2,2 százalékpontot veszített piaci részesedéséből.
4.4.4. Növekedés
(110)
A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás jelentősen, 29,2 %-kal emelkedett. Habár ebben az időszakban az értékesítési volumen és a piaci részesedés is megnőtt, az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni ezt a megnövekedett fogyasztást, főleg 2010 után. 2010 és a vizsgálati időszak között az értékesítési volumen uniós gazdasági ágazatban tapasztalt növekedése lelassult, a piaci részesedés pedig a korábbi évekhez képest csökkent.
(111)
Néhány fél azt állította, hogy a bizonyos mutatók által a figyelembe vett időszakban jelzett növekedés nem egy kárt szenvedett gazdasági ágazatra vall. A fent leírtak szerint azonban a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedésének 2010-ben és a vizsgálati időszakban bekövetkezett lassulása egybeesett az USA-ból származó olcsó, dömpingelt behozatal áradatával.
4.4.5. Foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Termelékenység
(egység/munkavállaló)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Forrás:
a panaszos által az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban megadott adatok alapján.
(112)
A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás 9 %-kal nőtt. Konkrétabban 2008 és 2010 között 8 %-kal, a vizsgálati időszakban azonban csupán kis mértékben, 1 %-kal emelkedett. Ez a tendencia az Unióban tapasztalt kapacitási és termelési tendenciákat tükrözi.
(113)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenységét az évente foglalkoztatott dolgozókra vetített teljesítményben mérik. A figyelembe vett időszakban ez jelentősen, 44 %-kal nőtt, ami tükrözi a tanulás hatását és az induló szakasz után a hatékonyságban tapasztalt növekedést.
4.4.6. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(114)
Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása a vizsgálati időszakban nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.4.7. A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(115)
Korábbi dömping hatásainak hiányában ez a kérdés tárgytalan.
4.4.8. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Egységárak (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(116)
Az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során összesen 9 %-kal nőttek. 2009-ben 2008-hoz képest csökkentek, majd a vizsgálati időszak végéig tovább növekedtek. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az áremelkedés nem volt elegendő ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezni tudja a költségeit. Az eladási ár és a költségek közötti különbözet - különösen a vizsgálati időszakban - tovább nőtt. Az olcsó amerikai dömpingelt behozatal ugyanebben az időszakban egyre nagyobb mennyiségben árasztotta el az unós piacot.
(117)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszakban az USA-ból származó dömpingelt behozatal árainál (akár 23 %-kal) magasabbak maradtak.
4.4.9. Nyereségesség, készpénzforgalom, beruházások, befektetés megtérülése és tőkebevonási képesség
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Adózás előtti nettó nyereség (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = - 100
- 100
3
-49
-84
Pénzforgalom (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Pénzforgalom a független vevőknek történő uniós értékesítés %-ában
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Beruházások (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Befektetések megtérülése (%)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = 100
- 100
15
- 870
-3 538
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(118)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét abszolút értékben (adózás előtti nettó nyereség), valamint úgy állapították meg, hogy a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó hasznot vagy veszteséget az említett értékesítések forgalmának százalékában fejezték ki. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban negatív eredményt ért el, kivéve 2009-et, amikor a mintába felvett vállalatoknak sikerült elérniük a nyereségküszöböt.
(119)
A befektetések megtérülése hasonlóképpen alakult, jelentősen lemaradva az uniós gazdasági ágazat fennmaradásához szükséges megtérüléstől.
(120)
A pénzforgalom 2008-ban negatív volt, 2009-2010-ben azonban javult. A vizsgálati időszakban azonban ismét csökkenni kezdett, tükrözve azt, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre kevésbé volt képes finanszírozni saját tevékenységeit.
(121)
A nyereségesség, a pénzforgalom és a befektetések megtérülésének alakulása a figyelembe vett időszakban korlátozta az uniós gazdasági ágazat beruházási képességét, és akadályozta fejlődését, amit egyértelműen bizonyít a beruházások 93 %-os csökkenése is ebben az időszakban.
4.4.10. Bérek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Bérek (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(122)
A figyelembe vett időszakban a bérek - a munkavállalók termelékenységének növekedését tükrözve - 32 %-kal emelkedtek.
4.4.11. Készletek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Készlet a termeléshez viszonyítva (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(123)
A figyelembe vett időszak során a készletek szintje kismértékben csökkent.
4.5. A kárra vonatkozó következtetés
(124)
A vizsgálat kimutatta, hogy az olcsó, dömpingelt behozatal áradata az uniós piacon 2010-ben, különösen a vizsgálati időszak alatt tetőzött. Noha az uniós ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos kármutatók némelyike ebben az időszakban javult, ez a fellendülés nem volt összhangban a fogyasztás figyelembe vett időszakban tapasztalt növekedésével, és nem volt elegendő ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a tevékenységeit fejlessze.
(125)
Mint az az új és fejlődő tevékenységek esetében szokásos, egyes mutatók, például az értékesítési volumen, a termelés és a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakban pozitív tendenciát mutatott. Ez azzal magyarázható, hogy új uniós gyártók léptek piacra ebben az időszakban. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy 2010-től kezdve - amikor az olcsó behozatal áradata megindult - az uniós piacon fennálló helyzet nem tette lehetővé az uniós gyártók számára, hogy megfelelő tevékenységi és árszintet érjenek el ahhoz, hogy a figyelembe vett időszakban végzett fontos beruházásokat fejlesszék és fenntartsák.
(126)
Megállapítást nyert, hogy az olcsó behozatal folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. Az árak szintje nem tette lehetővé az ágazat számára, hogy fedezze a költségeit és elérje a tevékenységek fejlesztéséhez szükséges pénzforgalmat és profitot.
(127)
Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a nyereségesség, a pénzforgalom és a befektetés megtérülése csökkent, vagy jóval a szokásos szint alatt maradt. Ez jelentősen befolyásolta az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási és további beruházási képességét.
(128)
A fentiek figyelembevételével a Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszakban jelentős kár érte.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(129)
A Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján megvizsgálta, hogy az érintett termék érintett országból származó dömpingelt behozatala okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgálták annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(130)
A fent említettek szerint a figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás jelentősen, 29,2 %-kal nőtt. Az érintett termék érintett országból származó dömpingelt behozatalának volumene jelentősen nőtt, vagyis a piaci részesedése, amely a figyelembe vett időszak elején 1,9 % volt, a vizsgálati időszakban elérte a 15,7 %-ot. Ez nyilvánvalóan nyomás alatt tartotta az uniós gazdasági ágazatot, főként 2010-től kezdve a vizsgálati időszak végéig, amikor e behozatal több mint kétszeresére növekedett. 2010 óta és különösen a vizsgálati időszakban, az USA-ból nagy mennyiségű olcsó behozatal érkezett az uniós piacra, és leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Ez a helyzet akadályozta az ágazatot abban, hogy a vizsgálati időszakban a várakozásoknak megfelelően fejlődjön.
(131)
Néhány fél úgy érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete pontosan 2010-től a vizsgálati időszakig javult, ami egybeesik az USA-ból érkező behozatal megduplázódásával. A fenti (102) és (107) preambulumbekezdésben leírtak szerint az, hogy számos uniós gyártó a figyelembe vett időszakban lépett piacra, bizonyos kármutatók, például a termelés és az értékesítési volumen esetében pozitív tendenciákat eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat azonban 2010-hez képest a vizsgálati időszakban veszített piaci részesedéséből, ugyanakkor az USA-ból érkező dömpingelt behozatal áradata ekkor tetőzött. Az áralákínálás és az árnyomás az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetének, különösen nyereségességének romlásához vezetett.
(132)
Az olcsó behozatal tehát jelentős szerepet játszott az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt ért jelentős kárban.
5.3. További tényezők hatása
(133)
A Bizottság az alábbi, a dömpingelt behozataltól eltérő és az uniós gazdasági ágazatnak esetleg kárt okozó ismert tényezőket is megvizsgálta annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsa a dömpingelt behozatalnak. Ezek a tényezők a következők: más országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a gazdasági válság és más tényezők, például a nyersanyagárak ingadozásának, a kereslet alakulásának és az uniós gazdasági ágazaton belüli vállalatok állítólagos belső problémáinak hatása.
5.3.1. Egyéb országokból származó behozatal (Brazília)
(134)
A rendelkezésre álló információk szerint Brazílián kívül nincs más ország, amely a figyelembe vett időszakban az érintett terméket az Unióba jelentős mennyiségben exportálta volna. Ami az árakat illeti, a brazil import árai jóval az uniós termelők árai alatt maradtak. A Brazíliából származó behozatal azonban a figyelembe vett időszakban a volumen (-81 %) és a piaci részesedés (-25,8 %) tekintetében egyértelműen csökkenő tendenciát mutatott. Következésképp mivel a behozatal volumene a vizsgálati időszakban ilyen alacsony szintre csökkent, nem tekinthető úgy, hogy megszüntette volna az USA-ból származó olcsó behozatal és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt ért kár közötti okozati összefüggést.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A Brazíliából származó behozatal mennyisége (tonna)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
A Brazíliából származó behozatal piaci részesedése (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Átlagos CIF egységár
(EUR/behozott tonna)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Forrás:
Eurostat, az Egyesült Királyság Megújuló Üzemanyagok Ügynöksége, a Hollandia, Svédország és Finnország által rendelkezésre bocsátott, importra vonatkozó vámadatbázis és a panasz.
(135)
A felek azt állították, hogy a Brazíliából származó behozatal a figyelembe vett időszakban végig a de minimis szint fölött maradt, és hogy dömpingelt áron került az uniós piacra. Úgy érveltek továbbá, hogy az USA-ból származó behozatal csupán helyettesítette a brazil behozatal által hátrahagyott piaci részesedést. Az USA-ból származó behozatal ezért szerintük nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár okozójának.
(136)
A brazil import a fent említettek szerint a figyelembe vett időszakban jelentősen visszaesett. Piaci részesedése 30,3 %-ról 4,5 %-ra csökkent, miközben a fogyasztás jelentősen nőtt. A brazil exportőrök által az uniós piacon alkalmazott árszint miatt nem zárható ki, hogy a brazil bioetanol jelenléte valamilyen szinten hozzájárult az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárhoz. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy ezt a behozatalt a vizsgálati időszakban olyan szintre csökkentették, hogy azt nem lehet a kár fő okának tekinteni. 2010 és a vizsgálati időszak között, amikor a Brazíliából származó behozatal mintegy 200 000 tonnával csökkent, az USA-ból érkező dömpingelt behozatal több mint 330 000 tonnával nőtt. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a brazil bioetanol jelenléte az uniós piacon - különösen a vizsgálati időszakban - nem volt olyan mértékű, hogy az megszüntetné az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a szóban forgó időszakban elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
5.3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kivitelre értékesített mennyiség (tonna)
26 263
41 023
53 085
59 633
Forrás:
a panasz és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(137)
A vizsgálatból kiderült, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak alatt kis mennyiségű bioetanolt exportált az uniós piacon alkalmazott áraknál jóval magasabb áron. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítményt nem lehet az uniós gazdasági ágazatot ért kár és az érintett országból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megszüntető oknak tekinteni.
5.3.3. A gazdasági válság hatásai
(138)
A gazdasági válság a vizsgálat szerint nem gyakorolt negatív hatást az uniós gazdasági ágazatra. Az Unióban a bioetanol-felhasználás legnagyobb növekedése 2009-ben következett be, amely az általános megítélés szerint a gazdasági válság legrosszabb éve volt. Ugyanebben az időszakban az uniós gyártók termelése és értékesítése szintén növekedett.
(139)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a gazdasági válság nem szüntette meg az érintett országból származó olcsó behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.3.4. Egyéb tényezők
(140)
A felek megemlítették továbbá, hogy más tényezők is megszüntethették az okozati összefüggést, például a nyersanyagárak ingadozása, a kereslet alakulása, amely a vártnál alacsonyabb volt, az uniós szabályozási keret, amely szerintük az uniós gyártók szempontjából kedvezőtlen és az uniós gyártók állítólagos belső problémái.
(141)
Ami a nyersanyagárak ingadozását illeti, a kukorica és a búza ára is ingadozott a figyelembe vett időszakban. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy a legtöbb gyártó a beszállítóik vagy a pénzügyi piacok segítségével különleges árrögzítő mechanizmussal védte magát e kockázattal szemben. Így még ha a nyersanyagárak 2008 és 2010 között változtak is, amikor a kukorica ára alacsonyabb volt a búza áránál, a nyersanyagárak a vizsgálati időszak második felében akkor is többé-kevésbé egyformák voltak. Ez bizonyítja, hogy az árváltozás minimális és átmeneti jellegű volt.
(142)
Néhány fél azt állította, hogy a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv végrehajtása a tagállamokban túl lassú volt, és hogy a fogyasztás nem érte el az említett irányelvben meghatározott célokat. Noha az eredeti célok a figyelembe vett időszakban nem valósultak meg maradéktalanul, az elemzés során nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a kedvező fejleményt, hogy a fogyasztás ebben az időszakban jelentősen, 29,2 %-kal nőtt. A megújuló energiaforrásokról szóló irányelv állítólagos lassú végrehajtása azonban semmi esetre sem indokolja az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló és az említett ágazatnak kárt okozó, nagy mennyiségű és olcsó dömpingelt behozatal jelenlétét az uniós piacon. A Bizottság ezért az állítást elutasítja.
(143)
A felek úgy érveltek továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat önmagában nem tudná kielégíteni az uniós keresletet a szabályozási bizonytalanság következtében, valamint amiatt, hogy a tanúsítási rendszer nagyon lassú, ezért aláássa a minősített termelőknek szánt gazdasági előnyöket. Néhány fél végül azzal érvelt, hogy számos uniós gyártó a figyelembe vett időszakban belső problémákkal küzdött, ami megmagyarázza az őket ért kárt. Ezek az állítások azonban megalapozatlanok voltak, és a vizsgálat sem támasztotta őket alá. Mindemellett hangsúlyozni kell, hogy a vizsgálat rávilágított arra, hogy az uniós termelés állítólagos alacsony szintjét főleg az uniós piacon uralkodó alacsony eladási árak indokolták, amelyekre - különösen a vizsgálati időszakban - nagy hatást gyakorolt az uniós termelők árainak alákínáló, olcsó dömpingelt amerikai behozatal. Úgy tűnt, hogy az uniós gyártóknak nem volt más választásuk, mint hogy megszüntessék a termelést, mivel az árak - különösen a vizsgálati időszakban - még azt sem tették lehetővé a számukra, hogy a nyersanyagköltségeket fedezzék. A fenti megalapozatlan állítások tehát nem szüntetik meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
(144)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a fenti tényezők nem szüntethették meg az okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal között.
(145)
Végül a felek szerint a vizsgálati időszakban jelentős számú behozatalt jelentettek be a 3824 KN vámtarifaszám alatt, amely alacsony vámmal járt. A vizsgálati időszak után a vonatkozó vámok szintjét megemelték. A felek úgy vélik, hogy a kár az alacsony vámra, nem pedig a dömpingre vezethető vissza. E tekintetben elegendő megjegyezni, hogy a vámok bármikor módosulhatnak, így ez az érv nem vonhatja kétségbe azt, hogy a kár a vizsgálati időszakban fennállt.
5.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(146)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy az érintett országból származó olcsó behozatal mennyisége és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. A Bizottság azt is megállapította, hogy ez a behozatal olyan áron történt, amely alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon felszámított árnál.
(147)
Az érintett országból származó olcsó behozatal mennyiségének és piaci részesedésének növekedése egybeesett az uniós fogyasztás általános és folyamatos növekedésével, valamint az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elért negatív eredménnyel. Az érintett ország exportőrei az uniós gazdasági ágazat árainak következetes alákínálásával növelni tudták piaci részesedésüket. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor tevékenységének növekedése ellenére sem tudott tartósan nyereséges lenni.
(148)
Az uniós gazdasági ágazatnak vélhetően kárt okozó egyéb ismert tényezők vizsgálata arra világított rá, hogy ezek a tényezők nem olyanok, hogy megszüntethetnék az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
(149)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól -, azt a következtetést lehet levonni, hogy az Egyesült Államokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Előzetes megjegyzés
(150)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal által okozott kárra vonatkozó következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy ebben a konkrét esetben a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(151)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat az USA-ból származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. E behozatal kereskedelemtorzító hatásának kiigazítására irányuló intézkedések hiányában nagyon valószínű az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(152)
A dömpingellenes vámok elrendelése várhatóan helyreállítja az uniós piac hatékony kereskedelmi feltételeit, és lehetővé teszi, hogy az uniós gazdasági ágazat árai tükrözzék előállítási költségeit. Az intézkedések elrendelése feltehetően lehetővé tenné, hogy az uniós gazdasági ágazat növelje értékesítési volumenét, ezáltal visszaszerezze a dömpingelt behozatal jelenléte miatt elvesztett piaci részesedését. Ez pedig további pozitív hatást gyakorol majd a pénzügyi helyzetére és nyereségességére.
(153)
Ezért a Bizottság megállapította, hogy az USA-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
6.3. Az importőrök érdeke
(154)
Az uniós független importőröknek kiküldött kérdőívekre két vállalat válaszolt. E két együttműködő importőr telephelyén ellenőrző látogatásokra került sor. A bioetanol-üzletág mindkét felkeresett vállalat esetében a teljes forgalom csupán kis részét (kevesebb mint 5 %-át) teszi ki. Mindkét vállalat jelezte továbbá, hogy minden áremelkedést át tud hárítani a vevőire, a felhasználókra.
(155)
A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések elrendelésének nem lesz jelentős negatív hatása az importőrökre.
6.4. A felhasználók érdeke
(156)
Az uniós felhasználóknak kiküldött kérdőívekre négy vállalat válaszolt. Az egyik együttműködő vállalat telephelyén ellenőrző látogatásokra került sor.
(157)
A felkeresett vállalat esetében a bioetanol-üzletág a teljes forgalom csupán kis részét (kevesebb mint 5 %-át) teszi ki. A vállalat az E5 egyik keverékével kapcsolatban készített egy hatásvizsgálatot, és kiszámította, hogy egy 100 EUR/m3-es vám 0,005 EUR/liter árnövekedést okozna a töltőállomásokon.
(158)
Ami a másik három felhasználót illeti, a kérdőívre adott válaszaikban lévő adatok alapján egyértelmű, hogy a hatás náluk is korlátozott lenne. Az egyik vállalat esetében az érintett országból beszerzett mennyiségek elég alacsonyak, és a dömpingellenes vám elrendelése csak kismértékben befolyásolná a nyereségességét.
(159)
A másik két együttműködő felhasználó kapcsolatban áll egymással, és úgy nyilatkoztak, hogy a dömpingellenes vámot át tudják hárítani a vevőikre. Azt is tisztázták, hogy elegendő választási lehetőségük van a beszerzési források tekintetében, és hogy nem függnek az USA-ból származó importtól.
(160)
A felek azt állították, hogy az Unióban nincs elegendő kapacitás a teljes kereslet kielégítésére, és hogy az Uniónak importra van szüksége a bioetanol-igények biztosításához. Az ellenőrzött kapacitási adatok azonban azt mutatják, hogy az Unió - elsősorban az alacsony eladási árak miatt - kihasználatlan kapacitással rendelkezik, így az uniós gyártók a növekvő igények kielégítése érdekében, a piacon fennálló kereskedelmi torzulások felszámolása esetén növelni tudnák termelésüket. Ezenkívül várhatóan új üzemeket építenek majd, amelyek a közeljövőben megkezdik működésüket, ezáltal csökkentve az állítólagos uniós hiány kockázatát.
(161)
A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapította, hogy az USA-ból származó bioetanol-behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések hatása nem járna nagyon kedvezőtlen hatással az uniós felhasználókra.
6.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(162)
A fenti szempontokat figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján nincsenek kényszerítő erejű okok az USA-ból származó bioetanol behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések elrendelése ellen.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(163)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve végleges intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(164)
A Bizottság az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(165)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, például dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhet.
(166)
Ebben az esetben, különösen a (102) és a (103) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat számára célul kitűzött nyereségnek egy, a mintába felvett, a figyelembe vett időpontban nem a tevékenység induló szakaszában található uniós gyártó 2008. és 2009. évi, adózás előtti átlagos haszonkulcsán kell alapulnia, azaz amikor az USA-ból származó behozatal még elhanyagolható volt. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 6,8 %-ával megegyező haszonkulcs ésszerű, és annak a megfelelő minimumnak kell tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban, szokásos kereskedelmi körülmények között a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(167)
Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók eladási árait kiigazította a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséggel és veszteséggel, és hozzáadta a fent említett haszonkulcsot.
(168)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő USA-beli exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozta meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezte ki.
7.2. A vámok formája és mértéke
(169)
A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett termékek behozatalára - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - a dömping és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(170)
A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők:
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Végleges vám
Országos dömpingkülönbözet (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Mivel a dömpingellenes vám a 10 térfogatszázaléknál magasabb bioetanol-tartalmú keverékekre is alkalmazandó, azok bioetanol-tartalmával arányosan, ezért annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai az intézkedést hatékonyan hajtsák végre, a vámot a tiszta bioetanol-tartalom alapján, rögzített összegként indokolt meghatározni.
(172)
A Bizottság az e rendeletben meghatározott dömpingellenes vámtételt a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozta meg, ezért az a vizsgálat során fennálló helyzetet tükrözi. Az összes vállalatra érvényes országos vámtétel az USA-ból származó érintett termékek behozatalára alkalmazandó.
(173)
A Bizottság az intézkedések 3 évre történő korlátozását az érintett termék vonatkozásában tapasztalt dinamikus piaci változások miatt ugyan elképzelhetőnek tartotta, az érintett felektől érkezett észrevételek értékelése után azonban ezt a kérdést újraértékelte. A panaszos felek különösen azzal érveltek, hogy ebben a szakaszban túl korai lenne a piaci körülmények jelentős változását feltételezni, mivel a bioetanol új generációjára való átállás nagy valószínűség szerint jelentős időt vesz igénybe, ezért ezt ebben a javaslatban figyelmen kívül kell hagyni. Hasonlóképpen azt is túl korai lenne feltételezni, hogy a jelenleg tárgyalás alatt álló szabályozási javaslatok milyen eredménnyel és hatással járnak majd valamennyi piaci gazdasági szereplőre nézve. Az említett érvek vizsgálatát követően a Bizottság úgy vélte, hogy nem megfelelő az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti szokásos időbeli hatályától eltérni. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a körülmények megváltozása esetén a 11. cikk (3) bekezdése szerint bármely érdekelt fél felülvizsgálatot kérelmezzen.
8. NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL
(174)
A panaszos a Bizottságnál kérelmezte az USA-ból származó bioetanol-behozatal nyilvántartásba vételét. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja annak érdekében, hogy az érintett behozatalra vonatkozó intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásbavételi kötelezettséget azt követően lehet bevezetni a behozatalokra, hogy az uniós gazdasági ágazat erre vonatkozó kérelmében elegendő bizonyítékot szolgáltatott az intézkedés meghozatalához. A panaszos azzal érvelt, hogy mivel a párhuzamosan folyó szubvencióellenes eljárásban az USA-ból származó bioetanol behozatalára vonatkozóan már elrendelték a nyilvántartásba vételt (14), az említett feltételek automatikusan teljesültek.
(175)
Hangsúlyozni kell azonban, hogy a nyilvántartásba vételt a párhuzamosan folyó szubvencióellenes eljárásban teljesen más körülmények között alkalmazzák. A 771/2012/EU rendelet (10) preambulumbekezdésében leírtak szerint annak ellenére, hogy megerősítést nyert a vizsgálati időszak alatt alkalmazott kiegyenlíthető szubvenció ténye és az általa az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár, a Bizottság úgy határozott, hogy nem fogad el ideiglenes kiegyenlítő vámokat, mivel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt hatályos legfőbb támogatási program lejárt, vagyis az ideiglenes intézkedések esetleges elrendelésének időpontjában már nem jelentett előnyt. Ugyanakkor bizonyítást nyert, hogy az Egyesült Államok az elkövetkező hónapokban visszamenőleges hatállyal ismét elindíthatja a megállapítások szerint kiegyenlíthető fő támogatási programot. A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben jogosult lenne a jelenlegi vizsgálatban ideiglenes kiegyenlítő vámokat elfogadni (és végső soron beszedni). Ezért a Bizottság - annak érdekében, hogy e különleges körülmények között megőrizze az Európai Unió jogait - úgy döntött, hogy a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételére utasítja. Ezek a különleges körülmények a jelenlegi dömpingellenes eljárásra nem vonatkoznak.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 és ex 3824 90 97 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 és 3824909767), üzemanyag-felhasználású etanolnak is nevezett bioetanol, azaz mezőgazdasági termékekből előállított, denaturált vagy nem denaturált etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) - kivéve azokat a termékeket, amelyeknek az EN 15376 szabvány szerint mért víztartalma több mint 0,3 % (m/m) -, valamint a mezőgazdasági termékekből előállított, benzines keverékben található etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) behozatalára, melynek etil-alkohol-tartalma több mint 10 % (v/v).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékre vonatkozó végleges dömpingellenes vám nettó tonnánként 62,3 EUR. A dömpingellenes vám a mezőgazdasági termékekből előállított tiszta etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) tömegszázalékban kifejezett teljes mennyiségére (bioetanol-tartalom) alkalmazandó.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott termékek mentesülnek a végleges dömpingellenes vám alól, amennyiben azokat nem üzemanyagként használják fel. A vámmentesség az ezen áruk használatának vámellenőrzése céljából megállapított vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ (lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291-300. cikkeit).
(4) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK rendelet 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fent meghatározott mennyiségek alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. február 18-án.