РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
A TANÁCS 1106/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. november 5.)
az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. május 3-án a 418/2013/EU rendelettel (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) az Európai Unióba (a továbbiakban: az Unió) behozott rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára.
(2)
A vizsgálatot az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer, a továbbiakban: panaszos) által 2012. június 28-án, az egyes rozsdamentes acélhuzal-típusok teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át kitevő uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indították meg.
(3)
A párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat keretében a Bizottság a 419/2013/EU rendelettel (3) ideiglenes kiegyenlítő vámot és a 861/2013/EU rendelettel (4) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára.
2. A vizsgálatban érintett felek
(4)
A vizsgálat ideiglenes szakaszában az indiai exportáló gyártók és az uniós gyártók esetében került sor mintavételre. Az ideiglenes szakaszban a független importőrökre vonatkozóan is tervbe vették a mintavételt. A mintába felvett három importőr közül azonban két vállalat nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, aminek következtében az importőrökre vonatkozó mintavételt nem lehetett elvégezni. A Bizottság ezért felhasználta az együttműködő importőrökről rendelkezésre álló valamennyi információt a végleges - különösen az uniós érdekre vonatkozó - megállapítások kialakításához.
(5)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy mivel nem használták fel a panaszban részt nem vevő személyek értékesítéseit az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár meghatározásához, az uniós gyártók kiválasztott mintája nem tekinthető reprezentatívnak. Az állítást elutasították, mert a minta az összes együttműködő uniós gyártótól érkezett válaszok alapján a helyzet megállapításának szakaszában a panasz iránt tanúsított támogatásuktól vagy annak hiányától függetlenül és a gyártási mennyiségek alapján került kiválasztásra.
(6)
Egy exportáló gyártó, aki egy uniós gyártóval állt kapcsolatban, ellenezte a panaszt és egyedi vizsgálatot kérelmezett, mivel alacsony exportmennyisége alapján nem került be az exportáló gyártók mintájába. Az alacsony gyártási mennyiségek miatt maga az uniós gyártó sem került be az uniós gazdasági ágazat mintájába. A Bizottság biztosította az egyedi vizsgálatot, de az exportáló gyártó visszavonta kérelmét.
(7)
Egyedi vizsgálatot hét olyan indiai exportáló gyártó kérelmezett, amely nem került be a mintába. Közülük ketten adtak választ a kérdőívekre, öten pedig nem. A két válaszadó gyártóból egy visszavonta az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmét. A mintába felvett vállalatokon kívül tehát a Bizottság egy indiai exportáló gyártó kérelmét vizsgálta meg, nevezetesen:
-
a KEI Industries Limited, Újdelhi-t (a továbbiakban: KEI).
(8)
Az ideiglenes szakaszban a mintába eredetileg felvett exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kellőképp megbízható információkat, ezért a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét alkalmazta. A Bizottság úgy határozott, hogy három vállalattal kibővíti a mintát az exportmennyiségeik miatt és mivel az eljárás megindítását követően kifejezték hajlandóságukat az együttműködésre. Ennek eredményeképp a Bizottság megvizsgálta a kitöltött kérdőíveket, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi indiai exportáló gyártók telephelyén:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
A fentiektől eltekintve, az ideiglenes rendelet (4)-(7) és a (14) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(10)
Az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-je és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4. Az eljárás további menete
(11)
Több érdekelt fél - nevezetesen a mintavételben részt vevő három exportáló gyártó, az egyetlen exportáló gyártó, aki visszavonta az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmét, a panaszos és 11 felhasználó - nyújtott be észrevételt az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendeléséhez vezető döntés alapjául szolgáló főbb tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően. Minden olyan fél számára biztosítottak meghallgatást, aki azt kérelmezte. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették.
(12)
Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az érintett országból származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Ezen túlmenően a felek számára meghatározott időt biztosítottak arra, hogy megtegyék a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették.
(13)
A végleges nyilvánosságra hozatalra beérkezett észrevételeket követően a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket egyes exportáló gyártók dömpingszintjével kapcsolatos megállapításokban bekövetkezett változásokról. A felek számára ismételten meghatározott időt biztosítottak arra, hogy megtegyék a további nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették. Egy érdekelt fél, a panaszos kifogásolta azt a tényt, hogy új adatok és az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a vizsgálat végleges szakaszában kapott észrevételek alapján megváltoztatták az egyes exportáló gyártók dömpingszintjével kapcsolatos megállapításokat. Továbbá azt állította, hogy sérültek az eljárási jogai is.
(14)
A Bizottság azonban úgy vélte, hogy figyelembe kell vennie az érdekelt felektől kapott beadványokat, és szükség esetén módosítani kell a megállapításokat, amennyiben az észrevételek indokoltak. A szóban forgó esetek egyikében sem kerültek új és ellenőrizetlen adatok felhasználásra a dömping meghatározása céljából. Ezenfelül valamennyi érdekelt fél eljárási jogait tiszteletben tartották, mivel megfelelő módon és időben tájékoztatták őket, továbbá az észrevételek benyújtására kitűzött határidő is azonos volt.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(15)
Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglalt meghatározásnak megfelelően az érintett termék rozsdamentes acélhuzal, amely:
-
2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázaléknál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,
-
kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,
az érintett országból származik, és jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kód alá tartozik.
(16)
Néhány felhasználó aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a jelek szerint nem történt meg az érintett termék és a hasonló termék különböző típusainak elkülönítése, mivel minden terméktípust kiterjedt termékösszetétel jellemez. Különösen a tekintetben merültek fel aggályok, hogy a vizsgálat során milyen módon biztosítható az összes típusra kiterjedő tisztességes összehasonlítás. A legtöbb vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék meghatározása azonos vagy hasonló alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkező terméktípusok széles körét foglalja magába. Az, hogy az említett jellemzők terméktípusonként változhatnak, valóban azt eredményezi, hogy a típusok széles skáláját kell lefedni. A jelenlegi vizsgálatra is igaz ez a megállapítás. A Bizottság figyelembe vette a terméktípusok közötti különbségeket, és gondoskodott a tisztességes összehasonlításról. Az indiai exportáló gyártók által előállított és értékesített, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített valamennyi terméktípushoz egyedi termékkódot rendeltek. A kódot a termék főbb jellemzői határozták meg, ebben az esetben az acélminőség, a szakítószilárdság, a bevonat, a felszín, az átmérő és az alak. Az Unióba exportált huzaltípusokat tehát a termékkódok alapján, a velük azonos vagy hasonló jellemzőkkel rendelkező, uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékekkel hasonlították össze. E típusok mindegyikére kiterjed az eljárás megindításáról szóló értesítésben és az ideiglenes rendeletben szereplő érintett és hasonló termékre vonatkozó meghatározás (5).
(17)
Az egyik fél ismét jelezte, hogy az úgynevezett „magas műszaki színvonalú” terméktípusok különböznek az érintett termék egyéb típusaitól, és azokkal nem felcserélhetők. Következésképpen a termékmeghatározásból e típusokat ki kell zárni. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (6) értelmében annak megállapításához, hogy vajon az egyes termékek a köztük fennálló hasonlóság alapján tekinthetők-e egyazon termék részének, meg kell vizsgálni, hogy azok műszaki és fizikai jellemzői megegyeznek-e, az alapvető végfelhasználási területük azonos-e, és ugyanolyan ár-érték aránnyal rendelkeznek-e. Ezzel összefüggésben azt is fel kell mérni, hogy a termékek egymással felcserélhetők-e, illetve egymással versenyben állnak-e. A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a fél által említett magas műszaki színvonalú terméktípusok a vizsgálat tárgyát képező többi termékkel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. A termékek rozsdamentes acélból készült huzalok és hasonló berendezéseket alkalmazó gyártási eljárásuk is hasonló, így a gyártók a kereslet függvényében egyik termékváltozatról a másikra válthatnak. Annak ellenére tehát, hogy a különböző huzaltípusok közvetlenül nem cserélhetők fel és nem állnak közvetlen versenyben egymással, a szerződések, amelyekért a gyártók egymással versenyben állnak, a rozsdamentes acélhuzalok széles skáláját lefedik. Ezenfelül, mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai exportáló gyártók előállítják és értékesítik a hasonló gyártási eljárással készült kérdéses terméktípusokat. Ezért ez az észrevétel nem fogadható el.
(18)
A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél jelezte, hogy a Bizottság nem végzett kellően alapos elemzést az úgynevezett magas műszaki színvonalú terméktípusok vizsgálatba történő bevonásának megállapításakor. Ezt az észrevételt a Bizottság elutasítja. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a magas műszaki színvonalú terméktípusok - a (17) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően - beletartoznak a termékmeghatározásba. Téves a fél azon feltételezése, hogy az ítélkezési gyakorlat szerinti valamennyi feltételnek egyszerre kell teljesülnie. Ez nem állja meg a helyét. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján (7) a Bizottság széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a termékkör meghatározását illetően, és az értékelést a Bíróság által kialakított feltételrendszernek megfelelően végzi. Számos alkalommal, mint például a jelen esetben is, az egyes feltételek más-más irányba mutatnak. Az ilyen helyzetekben a Bizottságnak átfogó felmérést kell végeznie, amelyre a jelen eset kapcsán sor került. Téves tehát az érdekelt fél azon feltevése, mely szerint a terméktípusoknak valamennyi jellemző szempontjából meg kell egyezniük, hogy ugyanazon termékmeghatározás alá tartozzanak.
(19)
Egyes felhasználók szerint az úgynevezett „200-as sorozatba” tartozó rozsdamentes acélból készült huzalokat ki kell vonni a termékkörből. Különösen azt hangsúlyozták, hogy az Uniós gazdasági ágazat szinte egyáltalán nem gyártja ezt a terméktípust. Ez az állítás azonban nem megalapozott. Először is, az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt bizonyos terméktípust, önmagában még nem elegendő indok arra, hogy a szóban forgó terméktípust kivonják a vizsgálat hatálya alól, amennyiben a gyártási folyamat jellege amúgy lehetővé tenné az uniós gyártók számára e típus előállítását. Másodszor, csakúgy mint a magas műszaki színvonalú huzalok esetében, az érintett termék e típusaival kapcsolatban is megállapítást nyert, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőik megegyeznek, illetve hasonlóak az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített hasonló termék egyéb típusainak jellemzőivel. Ezért ez az észrevétel nem fogadható el.
(20)
Meglátásuk szerint a másik lehetőség, hogy az érintett termék meghatározását a huzalalapanyagra is ki kell terjeszteni. A huzalalapanyag az érintett termék gyártásakor alkalmazott nyersanyag, amelyet azonban még más termékek - így például kötőelemek és szegek - előállításához is felhasználnak. Ennek megfelelően nem minősül kész acélterméknek, ellentétben az érintett termékkel. Az érintett termék vagy a hasonló termék, több más termék mellett, a huzalalapanyagból állítható elő hidegalakítással. Ennek alapján az alaprendelet értelmében nem lehet kiterjeszteni a termékkört a huzalalapanyagra.
(21)
A fent említettek alapján az ideiglenes rendelet (21)-(24) preambulumbekezdésében szereplő érintett termékre és hasonló termékre vonatkozó termékmeghatározás megerősítést nyer.
C. DÖMPING
1. Bevezetés
(22)
A mintába eredetileg felvett három indiai exportáló gyártó telephelyein tartott ellenőrző látogatások, valamint az összegyűjtött információ azt követő elemzése során megállapítást nyert, hogy e vállalatok szolgáltattak olyan információkat, amelyek nem tekinthetők megbízhatónak. A Bizottság az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra válaszul és az azt követően tartott meghallgatásokon benyújtott valamennyi információ elemzése mellett folytatta a vizsgálatot.
(23)
Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyik exportáló gyártó esetében, a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben bejelentett költségek nem voltak összhangban, illetve összeegyeztethetők a gyártó belső számviteli rendszerében rögzített költségekkel. A vállalat azzal érvelt, hogy regisztrációs hiba miatt volt sikertelen az összeegyeztetés, valamint a készletek értékelési módszere eltérést mutatott a belső számviteli jelentéstételi rendszer adatai és az éves elszámolásban közzétett adatok között.
(24)
Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében foglaltak szerint, jóllehet a belső számviteli rendszerben található adatok vállalati szinten konzisztensek voltak az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokkal, lehetetlen volt az egyeztetés a belső számviteli jelentéstételi rendszernek a huzalokra vonatkozó adatai és a vállalat által külön a jelenlegi vizsgálat céljára készített költségtáblázatok között. Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkének megfelelően úgy vélik, hogy a belső számviteli jelentéstételi rendszerben lévő adatokat kell felhasználni a dömpingellenes vizsgálat céljára.
(25)
A Bizottság ezért a gyártó belső számviteli jelentéstételi rendszerében rendelkezésre álló tények felhasználásával ideiglenesen kiigazította az exportáló gyártó által a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokat.
(26)
Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó azt állította, hogy az adatok a belső számviteli rendszerben nem megbízhatóak, és nem lehetne azokat a vizsgálat céljaira felhasználni. A vállalat több hibára és fogalmi problémára is rámutatott a belső számviteli rendszerben szolgáltatott adatok kapcsán, amelyekre a Bizottság alapozta a költségek kiigazítását. A vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokra kellett volna alapoznia elemzését. Ezen túlmenően az ideiglenes intézkedéseket követő későbbi szakaszban a vállalat egyeztetett a belső számviteli jelentéstételi rendszerben lévő költségekre vonatkozó adatok és a kitöltött kérdőív adatai között. Ennek alapján és tekintettel a helyszíni látogatás során gyűjtött bizonyítékokra, a szóban forgó vállalat által a kitöltött kérdőívben eredetileg benyújtott egyes gyártási költségeket el lehetett fogadni.
(27)
A meglévő bizonyítékok alapján azonban egyes költségek, például a vállalat által a kitöltött kérdőívben megadott általános üzemi költségek és finanszírozási költségek elosztását nem lehetett a vizsgálat céljából megbízhatónak tekinteni. A Bizottság úgy vélte, hogy e költségeket az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a teljes vállalati forgalom és az értékesített áruk költsége alapján kell elosztani. A fentiek alapján a kitöltött kérdőívben megadott költségek legnagyobb része elfogadható, és a forgalom elosztásáról a vizsgálat végleges szakaszában egyetértés született. A dömpingkülönbözet szintje csökkent a csomagolási költségek és egyes rezsiköltségek felülvizsgálatát követően. A Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 18. cikke tovább már nem alkalmazható a szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözetének megállapítása céljából.
(28)
Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében foglaltak szerint egy másik exportáló gyártó esetében a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívében a Bizottságnak bejelentett nyersanyagbeszerzéseket és nyersanyag-felhasználást nem támasztották alá a gyártó nyilvántartásában talált adatok. Úgy tűnik, hogy különösen az acélminőség szerinti megoszlás volt különböző a két forrásban. A Bizottság megállapította, hogy az acélminőség kulcsfontosságú tényező a végtermék költségeinek meghatározásában, és az acélminőségre vonatkozó megbízhatatlan információ súlyosan torzíthatja az egyedi terméktípusok költségeivel és eladási árával kapcsolatos számításokat, és ezért félrevezető lehet. A Bizottság több alkalommal is felhívta az exportáló gyártó figyelmét e fontos megállapításra.
(29)
Az ideiglenes rendelet (31) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó azonban azt állította, hogy a nyersanyagbeszerzéseket tartalmazó számítógépes fájlok, amelyeket a Bizottság az ellenőrző látogatáson gyűjtött, hiányosak voltak, mivel a további nyersanyagbeszerzéseket a vállalat más egységei bonyolították le, amely beszerzéseket azonban nem jelentettek be, és azokat nem tartalmazták a Bizottság által az ellenőrző látogatás idején gyűjtött és megvizsgált számítógépes fájlok. Ezenfelül az exportáló gyártó azt állította, hogy az acélminőség szerinti mennyiségekben megfigyelt diszkrepanciák annak a ténynek voltak betudhatók, hogy néhány acélminőség esetében részben átfedés volt, és a gyártási folyamat egyes részei nem voltak nyomon követhetőek az egyes acélminőségek szintjén.
(30)
Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében a Bizottság azonban megjegyezte, hogy a vállalatnak a további nyersanyagbeszerzésekkel kapcsolatos fenti állításai nem magyarázzák kellően a megfigyelt diszkrepanciákat az egyes acélminőségek szintjén. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a vállalat azt állította, hogy nem lehetséges az egyes acélminőségek pontos nyomon követése a gyártási folyamat valamennyi szakaszában. Ez az elismert állítás tovább gyengítette az acélminőségre vonatkozó jelentési rendszer egészének megbízhatóságát. Az acélminőségre vonatkozó információkat a Bizottság ideiglenesen félrevezetőnek tekintette.
(31)
Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy vélte, hogy a nyersanyag acélminőség szerinti, bejelentett megoszlása nem megbízható, és ideiglenesen nem kell figyelembe venni, és a megállapításoknak a rendelkezésre álló tényeken kell alapulniuk az alaprendelet 18. cikkével összhangban. A jelentési rendszer egészének megbízhatatlansága miatt nem volt lehetséges megállapításokat tenni egyik bejelentett acélminőség alapján sem. Ezért az összes nyersanyag teljes felhasználását egészében véve, az acélminőség szerinti megoszlásra tekintet nélkül, figyelembe vették a valamennyi termékre vonatkozó átfogó dömpingkülönbözet kiszámításához.
(32)
Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően a vállalat általánosságban vitatta ezt az ideiglenes megközelítést, de továbbra sem tudott a termékkódok szintjére lebontva megfelelő számítást adni. A vállalat azonban a vizsgálat későbbi szakaszában elegendő mértékű egyeztetést biztosított, amikor is a nyersanyagot kémiai összetétele szerint (a 200-as, 300-as és 400-as csoportba az AISI-osztályozásban) a rozsdamentes acélminőség legfontosabb típusaiba csoportosította. A vállalat egy alternatív csoportosítási módot is felkínált, amelybe további csoportosítási tényezőként bekerült a végfelhasználás is. Mivel azonban a végfelhasználás nem ellenőrizhető, a Bizottság az acélminőség-típusokban (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) foglaltaknak megfelelően a kémiai összetétel szerint osztályozott acélminőség alapján újraszámította a dömpingkülönbözetet. Az acélminőség-típusok általánosan használt, objektív és ellenőrizhető feltételnek minősülnek, e vállalat esetében azonban a termékkódok alkalmazása nem teszi lehetővé a teljes körű egyeztetést, ezért az alaprendelet értelmében az nem biztosíthatja a megbízható adatok alapján történő tisztességes összehasonlítást.
(33)
Mivel a vállalat által benyújtott kiegészítő tájékoztatás azonban nem tette lehetővé a vizsgálathoz szükséges részletességű adategyeztetést, a Bizottság fenntartja azon ideiglenes következtetését, miszerint a vállalat nyomonkövetési rendszerei nem eléggé megbízhatóak, valamint az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák az előállítási költségek végleges meghatározásához és a dömpingkülönbözet kiszámításához, ami ezért az előző preambulumbekezdésben említett megközelítésen alapul.
(34)
Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében foglaltak szerint egy harmadik exportáló gyártó esetében a Bizottság az ellenőrző látogatás alatt megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben a Bizottságnak bejelentett nyersanyagforgalom nem volt konzisztens a gyártó számviteli rendszerében lévő adatokkal. Úgy tűnik, hogy az acélminőség szerinti megoszlás eltérő volt a két forrásban.
(35)
Az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó, miközben elismert néhány hibát a kérdőívre adott válaszokban, azt állította, hogy a nyersanyag teljes mennyiségében megmutatkozó különbségeket össze lehet egyeztetni, figyelembe véve a nyilvántartásokban található változásokat. A vállalat azonban azt is állította, hogy a részben átfedésben lévő acélminőségek lehetetlenné tették a pontos egyeztetést az egyes acélminőségekkel. Az ideiglenes megállapításokat követő észrevételeiben a vállalat azt is állította, hogy az értékesítési számlán feltüntetett acélminőség alkalmanként nem felel meg a ténylegesen exportált acélminőségnek. Ezen túlmenően a vállalat azt állította, hogy nem használják pontosan az acélminőséget a rozsdamentes acélt előállító iparágban, helyette inkább több különböző változat létezik az acélminőség közzétett kémiai összetétele tekintetében és a tényleges termékek között. A vállalat állítása szerint e magyarázatok figyelembevételekor a Bizottság által megállapított diszkrepanciák a vállalat kivitelének csak egy elenyésző részét érintenék.
(36)
A Bizottság szerint az észlelt diszkrepanciák mennyisége nem magyarázható alkalmanként előforduló pontatlansággal. Ellenkezőleg, az előterjesztett érvek hozzájárultak ahhoz, hogy megkérdőjeleződjék az acélminőségre vonatkozó vállalati jelentéstételi rendszer egészének megbízhatósága, különösen az acélminőségnek a végtermék költségmeghatározásában betöltött kulcsfontosságú szerepének fényében.
(37)
A vállalat a vizsgálat későbbi szakaszában azonban azt állította, hogy ha a Bizottság nem fogadja el a vállalatnak az acélminőségről szóló korábbi jelentését, akkor pontosabb eredményt lehetne elérni, ha az ideiglenes szakaszban történtek - az összes termékkód összevonása - helyett a Bizottság csak azokat a konkrét acélminőségeket csoportosítaná, amelyek között eltéréseket találtak, vagy az acélminőségeket az acélminőség-típusokban kifejezett kémiai összetételük (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) szerint csoportosítaná. A vállalat még egy módszert ajánlott az acélminőségeknek a 300-as típusban kisebb alcsoportokba történő további csoportosítására.
(38)
Következésképp a (30) preambulumbekezdésben leírt módszer követése érdekében a Bizottság az acélminőség-típusokban kifejezett kémiai összetétel (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) szerinti rozsdamentesacél-csoportok alapján újraszámította a dömpingkülönbözetet. Az acélminőség-típusok általánosan használt, objektív és ellenőrizhető feltételnek minősülnek, e vállalat esetében azonban a termékkódok alkalmazása nem teszi lehetővé a teljes körű egyeztetést, ezért az alaprendelet értelmében az nem biztosíthatja a megbízható adatok alapján történő tisztességes összehasonlítást.
(39)
Mivel a vállalat által benyújtott kiegészítő tájékoztatás azonban nem tette lehetővé a vizsgálathoz szükséges részletességű adategyeztetést, a Bizottság fenntartja azon ideiglenes következtetését, miszerint a vállalat nyomonkövetési rendszerei nem eléggé megbízhatóak, valamint az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák az előállítási költségek végleges meghatározásához és a dömpingkülönbözet kiszámításához, ami ezért az előző preambulumbekezdésben említett megközelítésen alapul.
(40)
A panaszos állítása szerint az érintett termék acélminőség szerinti csoportosítása megakadályozta a Bizottságot abban, hogy a termékkódok szerinti rendes érték meghatározása érdekében megfelelő jövedelmezőségi vizsgálatot végezzen.
(41)
A Bizottság elemzését olyan szinten végzi, amely megfelel az exportáló és uniós gyártók belső számviteli rendszereinek, amelyek lehetővé teszik a bejelentett adatok ellenőrzését. Ezért ezt a panaszt a Bizottság elutasította.
(42)
Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (37)-(38) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Rendes érték
(43)
Egy exportáló gyártó esetében, akire vonatkozóan az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a Bizottság az előállítási költségek újbóli vizsgálatát követően felülvizsgálta a rendes érték meghatározását. A végleges szakaszban az előállítási költséget a bejelentésben szereplő gyártási költségek alapján állapították meg, amelyhez az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével engedélyezett felosztási módszer alkalmazásával hozzáadták az értékesítés költségeit, az általános és adminisztratív költségeket, beleértve a finanszírozás költségeit is.
(44)
A három újonnan mintába vett exportáló gyártó tekintetében az exportáló gyártó egyedi vizsgálatot biztosított, a belföldi értékesítés mennyiségeit összességében reprezentatívnak találták, ami a vállalatnak az uniós exportra eladott érintett terméke teljes mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. Az újonnan mintába vett exportáló gyártók által belföldi piacaikon értékesített minden egyes terméktípusra vonatkozóan elvégezték ugyanazt a reprezentativitásvizsgálatot, és a termékeket az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint az Unióba irányuló kivitelre értékesített terméktípusokkal összehasonlíthatónak ítélték.
(45)
A vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározása révén a Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az exportáló gyártó egyedi vizsgálatot biztosított-e és az újonnan mintába vett exportáló gyártók belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthetők-e.
(46)
Az újonnan mintába vett exportáló gyártók egyikének esetében a vállalat által először benyújtott költségfelosztást a Bizottság nem találta helyénvalónak, mivel az figyelmen kívül hagyta a huzal vastagságát, ami jelentős költségtényező. A vállalat egyetértésével került sor a költségfelosztás módszerének kiigazítására.
(47)
A második újonnan mintába vett exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározásában talált adminisztratív hibát kijavították. Ezenkívül a gyártó kérte a Bizottságot, hogy további kiigazításokat tegyen a jövedelmezőségi vizsgálat és az árengedmények tekintetében. Ezen állítások nem bizonyultak indokoltnak.
(48)
Az egyedi vizsgálatban részt vevő exportáló gyártó esetében a számításokban talált hibát kijavították. Ugyanezen exportáló gyártó további megállapításokat tett az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a belföldi szállítási költségek Bizottság általi meghatározását illetően, és kiigazítást kért az érintett termék fizikai jellemzői vonatkozásában a belföldi és az exportpiacok között. Az exportáló gyártó ezen igényét a Bizottság elutasította, mert a számítások a vállalat által benyújtott és az ellenőrző látogatás során ellenőrzött költségadaton alapultak, továbbá mivel a fizikai jellemzőkre vonatkozó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal.
(49)
Következésképp az ideiglenes rendelet (39)-(48) preambulumbekezdésében foglaltak szerint megerősítést nyer a rendes érték meghatározásához alkalmazott módszertan és az alkalmazásra került a három újonnan mintába vett exportáló gyártó vonatkozásában, az exportáló gyártó pedig egyedi vizsgálatot biztosított.
3. Exportár
(50)
Egy exportáló gyártó esetében egyes, a téves árfolyam használatából és a dömping kiszámításában egyes csoporton belüli értékesítések véletlenszerű beleszámításából eredő adminisztratív hibákat kijavítottak.
(51)
Egy második exportáló gyártó esetében egy kapcsolódó uniós vállalat által megvalósított értékesítések is bekerültek a dömping kiszámításába.
(52)
Egy újonnan mintába vett exportáló gyártó jelezte, hogy a DEPB és a DDS támogatási rendszerek keretében szerzett előnyét hozzá kellett adni az exportárakhoz.
(53)
Egy másik, újonnan mintába vett exportáló gyártó a DDS támogatási rendszer keretében szerzett előnyéről mint az exportárakat mesterségesen növelő, negatív árkedvezmény számolt be.
(54)
A Bizottság elemezte mindkét vállalatnak az uniós piacon alkalmazott árait és megállapította az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének alkalmazását, ezért további kiigazításra nincs szükség. Az előző vállalat állítását ezért a Bizottság elutasította, az utóbbi vállalatnak a bejelentésben szereplő engedményét figyelmen kívül hagyta.
(55)
Egy újonnan mintába vett exportáló gyártó állítása szerint az exportárait felfelé kellett javítani, hogy összhangba hozza belföldi áraival, mert a belföldi értékesítések saját márkanév alatt, magasabb árakon valósultak meg. A vállalat azonban nem tudta alátámasztani, hogy az általa említett számlák ténylegesen márkás termékek értékesítéséről szólnak, következésképp az állítást a Bizottság elutasította.
(56)
Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (50)-(52) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. Összehasonlítás
(57)
Egy exportáló gyártó állította, hogy előállítási költségeinek megállapítására vonatkozóan az összes termékkódot összefoglalták, az exportárak esetében ugyanúgy kellene eljárni, és a rendes értékkel való összehasonlításhoz egyetlen exportárat kellett volna használni.
(58)
A Bizottság vizsgálata során a költségekre és az exportárakra vonatkozó adatokat a termékkódok alapján kívánta megszerezni, azonban az érintett vállalattól nem kapta meg a szükséges egyeztetéseket, amelyek lehetővé tették volna a megbízható előállítási költségek termékkódok alapján történő azonosítását. A vizsgálat a termékkódokkal bejelentett exportárszintekkel kapcsolatban nem tárt fel hibát, ezért nem lett volna helyénvaló az alaprendelet 18. cikkét alkalmazni a tényleges exportárak meghatározásához. Mivel a Bizottság szerint a tisztességes összehasonlítás érdekében a bejelentésben szereplő árak részletességi szintjének csökkentése nem helyénvaló a vizsgálat előírásaira figyelemmel, az állítást ezért elutasította.
(59)
Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (53)-(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. Dömpingkülönbözetek
(60)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a mintába vett mindegyik vállalat esetében összehasonlították a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával.
(61)
Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban az alaprendelet 18. cikkének a három eredetileg mintába vett exportáló gyártó közül kettőre történő alkalmazása miatt a Bizottság megállapította a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetét az eredetileg kiválasztott exportáló gyártó átlagos dömpingkülönbözete alapján, amelyre vonatkozóan már nem alkalmazzák az alaprendelet 18. cikkét, valamint a két újonnan mintába vett vállalat alapján, amelyek dömpingkülönbözete nem de minimis szintű. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet 8,4 %-ban állapították meg.
(62)
Az összes többi indiai exportáló gyártó tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek céljából összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az érintett országból származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat importstatisztikái feltüntetik. A magas szintű együttműködésre tekintettel a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb, mintába felvett exportáló gyártóra meghatározott dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. Ez alapján a dömping országos szintjét 16,2 %-ban állapították meg.
(63)
Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus csoport
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
8,4 %
Minden más vállalat
16,2 %
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
1. Az uniós gazdasági ágazat
(64)
Egyes felhasználók kétségbe vonták az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében az uniós gyártók számára vonatkozóan közölt adatot. Állításuk szerint a gyártók számát tévesen mérték fel, és valójában kevesebb gyártó van jelen a piacon.
(65)
A Bizottság kiemeli, hogy a fenti állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság a helyzet állásának ellenőrzésekor és a vizsgálat során ellenőrizte a panaszban szereplő uniós gyártók számát. A Bizottság ennek ügyében felvette a kapcsolatot mind a 27 ismert uniós gyártóval. A vizsgálat megerősítette, hogy a 27 uniós gyártó a vizsgálati időszakban előállította a hasonló terméket az Unióban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította, és az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Uniós gyártás; mintavétel az uniós gyártók körében
(66)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64)-(67) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
E. A KÁR
1. Uniós felhasználás
(67)
Egyes felhasználók szerint a kárelemzés során figyelmen kívül kellett volna hagyni a 2009. évre vonatkozó adatokat, minthogy az említett évben kibontakozott pénzügyi válság torzító hatása különösen érzékenyen érintette az uniós felhasználást. Azonban a 2009. év elemzésből történő kizárása esetén is növekvő (+ 5 %-os) tendencia tapasztalható a felhasználás terén, ami a piaci helyzet javulására utal. Ezenfelül az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése elismeri a pénzügyi válság kedvezőtlen hatását. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal
(68)
Az exportáló gyártó, a Macro Bars and Wires esetében megállapított dömpingkülönbözet nem éri el az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis küszöbértéket. Az említett exportáló gyártó vonatkozásában tehát az alaprendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében nem került sor dömpingre a vizsgálati időszakban. Ennek következtében az általa importált mennyiséggel csökkentették az érintett országból származó, ideiglenesen megállapított dömpingelt behozatal mennyiségét. Az egyik exportáló gyártó - nevezetesen a Venus csoport - jelezte, hogy a számításokban bizonyos ügyletek tévesen kétszer szerepelnek. A Bizottság megállapodott az exportáló gyártóval, és e tranzakciók megszüntetésével kiigazította a dömpingelt behozatal teljes mennyiségét.
(69)
Ezek alapján felülvizsgálta a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és átlagárát.
(70)
A dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Mennyiség
15 826
27 291
34 494
33 252
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Piaci részesedés
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(71)
Minthogy a Macro Bars and Wires korlátozott mennyiségben exportált az érintett termékből a vizsgálati időszakban, és a Venus csoport említett ügyletei is korlátozott mennyiséget érintettek. E behozatal mennyiségének levonása az érintett országból származó dömpingelt behozatal összmennyiségéből nem módosítja jelentős mértékben az ideiglenes rendelet (69) és (71) preambulumbekezdésében ismertetett tendenciákat. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet ezen preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
(72)
A dömpingelt behozatal átlagára:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagár
2 380
2 811
3 259
3 207
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(73)
A dömpingelt behozatal mennyiségének kiigazítása nem módosítja számottevő mértékben az Indiából származó dömpingelt behozatal átlagárát vagy az alákínálási különbözet számításait. Súlyozott átlagban az alákínálási különbözet 15 %-os, ami megerősíti az ideiglenes rendeletben foglalt megállapítást.
(74)
Egy indiai exportáló gyártó állítása szerint az uniós értékesítési árak meglehetősen valószerűtlenek, és valószínűleg torzak. A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az alákínálási különbözet kiszámításában használt árak a mintába vett uniós gyártók telephelyén megvalósult helyszíni vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információk eredményei.
(75)
Az ideiglenes rendelet (75)-(77) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások alapján levont következtetések megerősítést nyernek.
3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(76)
Néhány fél azt állította, hogy a globális gazdasági válság tükrében az uniós gazdasági ágazat eredményei meglehetősen kedvezőnek tekinthetők, és egyetlen kármutató, nevezetesen a piaci részesedés kivételével a mutatók nem támasztották alá a károkozást.
(77)
Az egyik fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési átlagára hozzávetőleg 34 %-kal növekedett, jóval nagyobb mértékben, mint az előállítási költségek, amelyek ugyanezen időszakban 13 %-kal emelkedtek. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén, vagyis 2009-ben, az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek alatti áron értékesített, és csak a 2011. évtől kezdődően tudott az előállítási költségeknél magasabb áron értékesíteni.
(78)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy amíg néhány kármutató javuló tendenciát mutatott (mint például a gyártási volumen és a kapacitáskihasználás) vagy stabil maradt (például a foglalkoztatás), addig az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetéről tanúskodó több mutató (így a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások és a beruházások megtérülése) a figyelembe vett időszakban nem alakult kielégítően. Míg 2010-ben javult a beruházásokra vonatkozó mutató, úgy 2011-ben és a vizsgálati időszak alatt a 2009. évi adatok alá esett vissza. Jóllehet az igaz, hogy a beruházások megtérülése 2009-től 2011-ig javult, és elérte a 6,7 %-ot, a vizsgálati időszakban ismét visszaesett 0,8 %-ra. A jövedelmezőségi és a pénzforgalmi mutatók ugyancsak javultak 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban romlani kezdtek. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat a 2009. évet követően javuló tendenciát mutatott, amelyet azonban ezt követően lelassított az érintett országból származó dömpingelt behozatal.
(79)
Az egyik érdekelt fél kérésére megerősítjük, hogy a készleteknek az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésben megállapított szintjei a mintába felvett uniós vállalatok tevékenységére vonatkoznak.
(80)
Az uniós gazdasági ágazat szerint az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os előirányzott haszonkulcs túlságosan alacsony volt. Ezen állítását a fél nem támasztotta alá megfelelő bizonyítékokkal. A haszonkulcs említett mértékének megállapításához vezető okokat az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdése ismerteti, és a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb tényezőt, amely indokolttá tenné e mérték módosítását. Következésképpen a végleges megállapítások céljából nem módosul az előirányzott haszonkulcs 5 %-os mértéke.
(81)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségei elsősorban strukturális problémák miatt álltak elő, ezért az előirányzott 5 %-os haszonkulcs nem tekinthető reálisnak.
(82)
Meg kell jegyezni, hogy az ítélkezési gyakorlat (8) alapján az intézményeknek olyan mértékű haszonkulcsot kell megállapítaniuk, amelyet az uniós gazdasági ágazat a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül reálisan elérhetne. A haszonkulcs 2007-ben 3,7 % volt, 2008-tól pedig a pénzügyi és gazdasági válság következtében negatív előjelű értéket mutatott. A panasz alapján, illetve a vizsgálat során tett megállapítások szerint a 2007. évtől kezdődően jelent meg a dömpingelt behozatal az uniós piacon, amikor is az importált mennyiség a 2006. évi 17 727 tonnáról 24 811 tonnára emelkedett. Ezért nem lehetett megállapítani a nyereségen alapuló előirányzott haszonkulcsot, amelyet a hasonló termék uniós gyártói reálisan elérhetnek. Következésképp az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság megfelelőnek ítélte az acélipar más, dömpingelt és támogatott behozatal által nem érintett területeinek tényleges nyeresége alapján meghatározott 5 %-os haszonkulcs használatát, mint ahogyan azt tették a közelmúltban más vizsgálatok során a hasonló termékek esetében ugyanebben a szektorban (9). Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a 2007-ben megfigyelt 3,7 %-os haszonkulcs mindenesetre túl alacsonynak tekinthető a dömpingelt behozatal megléte és növekedése miatt. Ezért a végleges megállapítások céljából nem módosul az előirányzott haszonkulcs 5 %-os mértéke.
4. A kárra vonatkozó következtetés
(83)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós iparág jelentős kárt szenvedett. Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(105) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
F. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(84)
Az egyik exportáló gyártó szerint az ideiglenes rendelet figyelmen kívül hagyta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak haszna származott a 2009 óta növekvő felhasználásból, illetve megjegyezte, hogy a Bizottság nem élhet azzal a feltételezéssel, hogy az uniós gazdasági ágazat mindig képes lesz megtartani piaci részesedését.
(85)
Ezen észrevételekre válaszolva meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat rávilágított arra, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése az uniós piaci felhasználásnál nagyobb ütemben bővült. Amíg az indiai dömpingelt behozatal mennyisége 110 %-kal, addig a felhasználás 50 %-kal növekedett ugyanazon időszak alatt. A vizsgálat mindemellett arra is rámutatott, hogy az indiai átlagár folyamatosan az uniós gazdasági ágazat átlagára alatt maradt ugyanazon időszak alatt, és 15 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat átlagárának a vizsgálati időszak során. Ennek következtében, bár való igaz, hogy az uniós gazdasági ágazatnak származott bizonyos előnye a megnövekedett felhasználásból, és 40 %-kal növelni tudta az eladott mennyiséget, mégsem volt képes megtartani piaci részesedését, pedig javuló piaci feltételek mellett, illetve tekintettel az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitására, ez elvárható lett volna.
2. Egyéb tényezők hatása
2.1. Nem dömpingelt behozatal
(86)
A figyelembe vett időszakban a nem dömpingelt behozatal és árak alakulása összevethető a dömpingelt behozatal és árak alakulásával. Ezenkívül a dömpingelt behozatal árai alapvetően ugyanolyan szintűek, mint a nem dömpingelt behozatal árai, hiszen a nem dömpingelt behozatal átlagárai 0,4 %-kal voltak alacsonyabbak. Ezen túlmenően a nem dömpingelt behozatal mennyisége alacsonyabb az érintett országból származó teljes behozatal hat százalékánál és valamivel több a piaci részesedés egy százalékánál. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatal által okozott kár nem szünteti meg az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdaság által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között fennálló ok-okozati összefüggést.
2.2. Harmadik országokból származó behozatal
(87)
Két indiai exportáló gyártó és az indiai kormány ismét jelezte, hogy a vizsgálatot ki kellett volna terjeszteni a Kínai Népköztársaságból származó rozsdamentes acél behozatalára, valamint, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak az uniós piacra és uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását alábecsülték.
(88)
Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a kezdeti szakasztól egészen mostanáig nem nyújtottak be olyan bizonyítékot az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozó dömpingre vonatkozóan, amely indokolta volna a Kínából származó behozatal dömpingellenes vizsgálata megindítását. Ezért az arra vonatkozó érv, hogy a vizsgálat hatályát Kínára is ki kellett volna terjeszteni, nem megalapozott, ezért azt elutasítjuk.
(89)
Ugyanakkor, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és 8,3 %-os piaci részesedésre tett szert a vizsgálati időszakban, ahogy azt az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is megállapítja. Ráadásul, a Kínából származó behozatal átlagára mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai exportáló gyártók uniós piacon alkalmazott árainál alacsonyabb szinten maradt. Mindezek miatt további vizsgált tárgyát képezte, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal hozzájárulhatott-e az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárhoz, illetve érinti-e a kár és az indiai dömpingelt behozatal között fennálló ok-okozati összefüggést.
(90)
Az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló adatok arra utaltak, hogy a kínai behozatal termékösszetétele eltérő volt, illetve, hogy a kínai termékek más piaci szegmensben voltak jelen, mint az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékek, vagy éppen az Indiából származó, uniós piacon értékesített termékek.
(91)
Az ideiglenes rendelkezés kihirdetését követően számos észrevételt nyújtottak be a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy lehet, a vizsgálati időszakban Kínából érkezett alacsony árú behozatal megszünteti a dömpingelt indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.
(92)
A vizsgálat tárgyát képező két KN-kódra vonatkozó importstatisztikák alapján végzett elemzés kimutatta, hogy a Kínából származó behozatal 29 %-a a piac alsó szegmensébe (a 7223 00 99 KN-kód alá) tartozik. Ez részben magyarázatul szolgál arra, hogy a kínai árak átlagosan miért alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat és az indiai exportáló gyártók árainál. A 7223 00 99 KN-kódra vonatkozó statisztikák alapján az is megállapítást nyert, hogy a kínai gyártók vevői az Egyesült Királyságban összpontosulnak, ahol az uniós gazdasági ágazat lényegében nem folytat gyártási tevékenységet.
Átlagár (EUR/tonna)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Forrás: Eurostat.
(93)
A termékkódok alapján végzett elemzés a 7223 00 19 KN-kódot illetően rámutatott, hogy mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai gyártók főként a felső piaci szegmensben versenyeztek, ahol az árak ugyanazon KN-kód esetében akár négyszer magasabbak lehetnek az alsó piaci szegmens árainál (10). A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az árak általában terméktípusonként, illetve a nikkeltartalom függvényében változnak.
(94)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal árszínvonalát illetően hangsúlyozni kell, hogy a kínai import átlagára 2009-től a vizsgálati időszakig az indiai érintett termék dömpingelt kiviteli ára felett maradt, ahogy az a 7223 00 19 KN-kód alá tartozó kínai export átlagárát bemutató alábbi táblázatban is látható.
Átlagár (EUR/tonna)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Vizsgálati időszak + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Forrás: Eurostat.
(95)
A kínai import átlagára a vizsgálati időszak során csökkent először az indiai dömpingelt behozatal átlagára alá. Megállapítást nyert azonban, hogy ez csak átmeneti jelenség, hiszen a vizsgálati időszakot követő évben emelkedett a kínai árszínvonal, és ismét az indiai áraknál magasabb értéket ért el.
(96)
Ezenfelül az érintett országból és a Kínából importált mennyiségek összevetése során bebizonyosodott, hogy a figyelembe vett időszak, illetve különösen a vizsgálati időszak teljes időtartama alatt a Kínából származó behozatal mennyisége jóval elmaradt az indiai behozatal mennyiségétől. A Kínából importált mennyiség lényegében az Indiából származó összbehozatal felét sem érte el.
(97)
Ezért még ha a Kínai Népköztársaságból származó behozatal hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, oly mértékű hatást nem gyakorolhattak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amely megszüntetné az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. Ennélfogva az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.3. Az egyéb uniós gyártókkal folytatott verseny
(98)
Az egyik fél szerint lehetséges, hogy az uniós gyártók gyenge pénzügyi teljesítményének hátterében az olyan egyéb uniós gyártókkal folytatott verseny áll, amelyek nem tartoznak a panaszt tevő vállalatok körébe, vagy az ügy megindításakor nem biztosították támogatásukról a vizsgálatot.
(99)
Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése a következőképpen alakult:
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése (tonna)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Forrás: panasz és az arra érkezett válaszok
(100)
Az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésében ismertetett teljes uniós értékesítésnek 44 %-a származott azon uniós gyártóktól, amelyek nem tartoznak a panaszt tevő vállalatok körébe, vagy nem jelezték külön, hogy támogatják a vizsgálatot. Az általuk értékesített mennyiség 58 %-kal, a 2009. évi becsült 34 926 tonnáról 55 124 tonnára nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal bővüléséhez (+ 110 %) képest azonban ez viszonylag szerény mértékű növekedést jelent. Emellett viszonylag állandó maradt ezen uniós gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban, és nem volt arra utaló jel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók árainál alacsonyabb árakat alkalmaztak volna. Ezért megállapítást nyert, hogy e gyártók értékesítése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(101)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)-(124) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Általános megfontolások
(102)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(103)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)-(133) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. A független importőrök érdeke
(104)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)-(144) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. A felhasználók érdekei
(105)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően hét felhasználó, valamint egy felhasználókat tömörítő szövetség vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal, és jelezte, hogy együtt kíván működni a vizsgálatban. Kérésük nyomán 2013 áprilisában a Bizottság kérdőívet küldött számukra. Hiánytalanul kitöltött kérdőívet azonban csupán két felhasználó nyújtott be, és összességében az együttműködő felhasználók a vizsgálati időszak alatt érintett országból származó teljes behozatal 12 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 2,5 %-át képviselték; 32 személyt alkalmazva az érintett terméket beépítő késztermékek gyártására. A kitöltött kérdőívekben szereplő új információk alapján a Bizottság felülvizsgálta az intézkedések felhasználókra gyakorolt gazdasági hatását, és a két felhasználó esetében helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizte a szolgáltatott információkat.
(106)
Az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében megadott 9 %-os jövedelmezőségi szint a felhasználók szerint túl magas, és a felhasználók gazdasági ágazata esetében nem tekinthető reprezentatív értéknek. Az újabb kitöltött kérdőívek kézhezvételét követően a Bizottság újraszámította az együttműködő felhasználók átlagnyereségességét, amelyet végül az árbevétel 2 %-ában határozott meg.
(107)
Megállapítást nyert továbbá, hogy az együttműködő felhasználók tekintetében az érintett országból származó beszerzések az érintett termékre vonatkozó összes beszerzés 44 %-át tették ki átlagban, valamint, hogy két együttműködő felhasználó esetében érintett ország képviselte az egyetlen beszerzési forrást. A vizsgálati időszak alatt az érintett terméket tartalmazó termékek forgalma az együttműködő felhasználók összforgalmának átlagosan 14 %-át tette ki.
(108)
Az uniós piacra vonatkozó legrosszabb forgatókönyvet feltételezve, azaz amennyiben az esetleges áremelést nem lehet az értékesítési láncra hárítani, és a felhasználók a korábbi mennyiségben folytatják beszerzéseiket az érintett országból, úgy a vám hatása következtében a felhasználók által az érintett termék felhasználásával vagy beépítésével elért jövedelmezőség olyan százalékpontra, - 0,6 %-ra csökkenne, amely veszteséggel járna.
(109)
A Bizottság elismeri, hogy a kizárólag Indiából importáló felhasználók esetében egyéni szinten rövid és középtávon jelentősebb lesz a hatás. Ez azonban viszonylag szűk kört, pontosan két együttműködő felhasználót érint. Ugyanakkor az indiai gyártó együttműködése esetén élhetnek a lehetőséggel, hogy kérjék a vámoknak az alaprendelet 11. cikke alapján történő visszatérítését, amennyiben e visszatérítés feltételei maradéktalanul teljesülnek.
(110)
Néhány felhasználó ismét aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések egyes, Európában nem gyártott huzaltípusokat, mégpedig az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében említett úgynevezett 200-as sorozatba tartozó típusokat is sújtanák. A felhasználók meglátása szerint a korlátozott kereslettel és a gyártási folyamat sajátosságaival magyarázható, hogy az Unióban e terméktípust nem gyártják.
(111)
A vizsgálat azonban bebizonyította, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártja a rozsdamentes acélhuzalok e típusát, és ezek csak kis hányadát teszik ki az uniós piacnak. A felhasználók számára továbbá alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak olyan országokból, amelyekkel szemben nincs hatályban dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedés. Ráadásul, ugyanarra a célra a rozsdamentes acélhuzalok egyéb terméktípusait is fel lehet használni. Az intézkedések bevezetése tehát nem fog számottevő hatást gyakorolni az uniós piacra, illetve az említett felhasználókra. Ezért ezt az állítást elutasítják.
(112)
Egyes felhasználók arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók az Indiából származó érintett termék szállítási idejénél hosszabb határidővel szállítják a hasonló terméket. A dömpingelt behozatal negatív hatásának tényét azonban nem befolyásolja az, hogy a nagykereskedőknek és kereskedőknek lehetőségük van a termékek készletezésére, illetve azok rövid időn belüli rendelkezésre bocsátására. Ezt az érvelést tehát el kell utasítani.
(113)
A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy még akkor is, ha az érintett országból származó behozatallal szembeni intézkedések bizonyos felhasználókat valószínűleg kedvezőtlenebbül érintenek mint másokat, az uniós piacnak összességében előnye fog származni az intézkedések bevezetéséből. A Bizottság úgy véli, ha helyreállnak a tisztességes kereskedelem feltételei az uniós piacon, akkor az uniós gazdasági ágazat számára lehetővé válik, hogy árait összehangolja az előállítási költségekkel, megtartsa a gyártást és az álláshelyeket, visszaszerezze korábban elvesztett piaci részesedését, valamint részesüljön a megnövekedett méretgazdaságosságból adódó előnyökből. Ezáltal az ágazat elfogadható mértékű haszonkulcsot érhet el, amely biztosítaná a hatékony közép- és hosszú távú működését. Ezzel egy időben az ágazat általános pénzügyi helyzete is javulni fog. A vizsgálat továbbá azt is megállapította, hogy az intézkedések felhasználókra és független importőrökre gyakorolt hatása összességében korlátozott mértékű lesz. Ezért megállapítást nyert, hogy az intézkedések előnyei láthatóan jelentősebbek, mint az érintett termék uniós piacon jelen lévő felhasználóira gyakorolt hatásuk.
5. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(114)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (145) és (146) preambulumbekezdésében foglalt értékelés megerősítést nyer.
H. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(115)
Egy exportáló gyártó esetében a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását lefelé igazították állításának megfelelően, miszerint olyan adminisztratív hibák csúsztak be, mint az egyes tranzakciók árfolyamának összekeverése és a csoporton belüli tranzakciók számításba történő bevonása. Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (148)-(151) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(116)
Ugyanaz az exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióba irányuló indiai kivitel a nagykereskedők felé irányul, az uniós gazdasági ágazat által megvalósított értékesítés az uniós piacon pedig a végfelhasználók felé irányul, és ezért a Bizottság az összehasonlítást nem a kereskedelem megfelelő szintjén végezte el. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy az indiai exportáló gyártók a fogyasztók mindkét kategóriája részére értékesítenek, és hogy ugyanazon ügyfél-kategóriákért állnak versenyben az uniós gyártókkal.
2. A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó következtetés
(117)
A Macro Bars and Wires számára a Bizottság nem állapított meg egyéni kárkülönbözetet, mivel a vállalat végleges dömpingkülönbözete - az (51) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - de minimis szintű.
(118)
Az ideiglenes rendeletben alkalmazott módszertan megerősítést nyer.
3. Végleges intézkedések
(119)
Tekintettel a fentiekre, valamint összhangban az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével olyan szintű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, figyelembe véve a 419/2013/EU bizottsági rendelettel bevezetett támogatási hozam mértékét.
(120)
Ezért a dömpingellenes vám megállapítása a kárkülönbözet és dömpingkülönbözet mértékének összehasonlításával történt, a támogatási hozam mértékének figyelembevételével, a vonatkozó dömpingkülönbözetből való teljes mértékű levonásuk révén. Ennélfogva a végleges dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kiegyenlítő vám
Kárkülönbözet
Dömpingellenes vám végleges mértéke
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus csoport
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Minden más vállalat
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Az ebben a rendeletben előírt vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek jelen vizsgálatok megállapításai alapján kerültek meghatározásra. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. E vámok (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából származó és az említett konkrét jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(122)
Az egyik indiai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(123)
Az elmúlt években az érintett termék ára jelentősen ingadozott, így a rögzített árral kapcsolatos kötelezettségvállalás ebben az esetben nem jöhet szóba. E probléma megoldása érdekében az indiai exportáló gyártó egy, a nyersanyagköltségeken alapuló indexálási záradékot kínált fel. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett megállapítani közvetlen és konkrét összefüggést az árak és az index ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek. Ezen túlmenően a vizsgálat megállapította, hogy különböző típusú érintett termékek léteznek, amelyeket nem egyszerű megkülönböztetni, és az árakban is számottevő különbség mutatkozik.
(124)
Ezenkívül ez az exportáló gyártó különböző termékeket is gyárt rozsdamentes acélból, és ezeket a termékeket kapcsolódó kereskedőkön keresztül adott esetben ugyanazon uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését.
(125)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kötelezettségvállalásokra tett javaslatokat nem lehet elfogadni.
(126)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
4. Az ideiglenes dömpingellenes vámok végleges beszedése
(127)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre az olyan rozsdamentes acélhuzalok behozatalára, amelyek:
-
2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,
-
kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,
jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kódok alá tartoznak, és Indiából származnak.
(2) Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Limited, Újdelhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra és Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
A mellékletben felsorolt vállalatok
5,0
B781
Minden más vállalat
12,5
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ha bármilyen új exportáló gyártó Indiában elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:
a)
nem exportálta az 1. cikk (1) bekezdésében említett, Indiából származó árukat a vizsgálati időszakban (2011. április 1. és 2012. március 31. között);
b)
nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrrel vagy gyártóval; továbbá
c)
a vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására;
az 1. cikk (2) bekezdése módosítható az új exportáló gyártónak a mellékletben foglalt jegyzékhez történő hozzáadásával.
3. cikk
Véglegesen be kell szedni a behozatalokra a 418/2013/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket azon rozsdamentes acélhuzalok tekintetében, amelyek:
-
2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,
-
kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,
jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kódok alá tartoznak, és Indiából származnak. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.