РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
A BIZOTTSÁG 801/2013/EU RENDELETE
(2013. augusztus 22.)
az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés követelményeit megállapító 1275/2008/EK rendelet, valamint a televíziókészülékek környezettudatos tervezésének követelményeit megállapító 642/2009/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 16. cikkének (2) bekezdése végrehajtási intézkedés elfogadásáról rendelkezik egyebek mellett azzal a céllal, hogy csökkenjenek egy meghatározott termékcsoport készenléti üzemmódbeli veszteségei.
(2)
A 2006-2007-ben a készenléti és a kikapcsolt üzemmódbeli veszteségekről végzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok egyebek mellett az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztásával is foglalkoztak. E vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a háztartási és az irodai berendezések hálózatba kapcsolása a közeljövőben mindennapossá válik. Az akkor rendelkezésre álló adatok szűkösségére való tekintettel az energiafelhasználó termékek környezettudatos tervezésével foglalkozó szabályozási bizottság 2008. június 21-én azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmód külön folyamat tárgyát képezze.
(3)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó 2009-2011. évi munkaprogram kiemelt feladatként jelölte meg a hálózatvezérelt készenléti üzemmód szabályozását. Ennek megfelelően a Bizottság 2010-2011-ben előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal összefüggésben felmerülő műszaki, környezetvédelmi és gazdasági kérdéseket. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit.
(4)
A vizsgálatok megállapították, hogy az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések körében a Közösségben eladott termékeknek a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz kapcsolódó 2010. évi villamosenergia-fogyasztása 54 TWh-ra tehető, ami 23 millió tonna szén-dioxid kibocsátásának felel meg. Konkrét intézkedések nélkül a fogyasztás 2020-ra akár a 90 TWh-t is elérheti. A vizsgálatok végkövetkeztetése az volt, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz kapcsolódó villamosenergia-fogyasztás jelentős mértékben csökkenthető. Ez a rendelet fokozni kívánja a hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nagyobb energiahatékonyságú technológiák piaci elterjedését, amelynek eredményeként a változatlan szabályozást feltételező forgatókönyvhöz képest 2020-ig hozzávetőleg 36 TWh, 2025-ig pedig 49 TWh éves energiamegtakarítás érhető el.
(5)
A vizsgálatok során megállapítást nyert különösen, hogy az energiagazdálkodási funkció, amely a nem valamelyik elsődleges funkcióját ellátó berendezést hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja, elengedhetetlen a potenciális megtakarítások eléréséhez. Figyelembe kell venni, hogy a külső vagy belső jel hatására ismét aktív állapotba kerülő berendezés korlátozott ideig az elsődleges funkciójától vagy funkcióitól függetlenül is lehet aktív üzemmódban, ha erre például szervizelés vagy szoftverletöltés céljából szükség van. Az energiagazdálkodásnak biztosítania kell, hogy a termék e feladatok elvégzése után visszatérjen a hálózatvezérelt készenléti üzemmódba.
(6)
Az előkészítő vizsgálatok megállapították továbbá, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmód esetében a hálózatos elérhetőség fokától függően eltérő követelményeket indokolt előírni. Ennek jegyében lehatárolásra került a HiNA berendezések egy olyan szűk köre, amelyet az jellemez, hogy a benne szereplő berendezések - egyebek mellett a hálózati útvonalválasztók, a hálózati kapcsolók, a vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontok, a hálózati elosztók és a modemek - elsődleges funkciója a hálózati adatforgalom bonyolítása. Mivel ezeknek a berendezéseknek azonnal kell reagálniuk a beérkező adatokra, esetükben a hálózatvezérelt készenléti üzemmód megegyezhet a tétlen üzemmóddal.
(7)
Tekintettel arra, hogy a készenléti és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz tartozó funkciók összefüggnek egymással, és az érintett termékkör azonos, a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum 2011. szeptember 14-én azt az álláspontot támogatta, hogy a környezettudatos tervezés területén a hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal összefüggésben megállapítandó követelmények az 1275/2008/EK bizottsági rendeletbe (3) kerüljenek beillesztésre.
(8)
A készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelményeket indokolt együtt felülvizsgálni. Tekintettel arra, hogy az 1275/2008/EK rendeletben előírt felülvizsgálatot a jelenlegi szabályozás szerint még azelőtt el kellene végezni, hogy megkezdődött a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelmények alkalmazásának első szakasza, indokolt a rendelet felülvizsgálatának időpontját egy évvel későbbre halasztani.
(9)
Tekintettel arra, hogy a környezettudatos tervezés területén külön végrehajtási intézkedés útján szabályozott televíziókészülékek nem tartoznak az 1275/2008/EK rendelet hatálya alá, a televíziókészülékek környezettudatos tervezése esetében a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelményeket a 642/2009/EK bizottsági rendeletbe (4) célszerű beilleszteni. A hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal kapcsolatban elvégzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok szerint a televíziókészülékek környezettudatos tervezése esetében a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelmények bevezetésétől 2020-ig 10 TWh éves megtakarítás várható.
(10)
A kávéfőző gépek vonatkozásában a környezettudatos tervezéssel foglalkozó fórum (5) a 2011. december 16-i és a 2012. árpilis 18-i ülésén azt az álláspontot támogatta, hogy külön erre a termékkörre ne kerüljön elfogadásra egyedi végrehajtási intézkedés, de legyen egyértelműbb, hogy az 1275/2008/EK rendeletnek a készenléti üzemmóddal kapcsolatos követelményei hogyan vonatkoznak a kávéfőző gépekre.
(11)
Ez a rendelet a kávéfőző gépek energiagazdálkodási követelményeinek alkalmazására vonatkozó előírások körében szabályozza azt az alapértelmezett várakozási időt, amelynek elteltével a gép automatikusan készenléti, illetve kikapcsolt üzemmódra vált.
(12)
A környezettudatos tervezést szabályozó irányelv alkalmazásában a háztartási kávéfőző gépekre vonatkozóan elvégzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok alapján megállapítható, hogy a kávéfőző gépek automatikus készenléti, illetve kikapcsolt üzemmódra váltásához szükséges várakozási idő korlátozásával 2020-ig további évi 2 TWh megtakarítás érhető el. Ezt a megtakarítást az 1275/2008/EK rendeletet megalapozó feltételezések nem tartalmazták,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet címe helyébe a következő szöveg lép:
2.
Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
Ez a rendelet az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések forgalomba hozatalakor e berendezések készenléti, kikapcsolt és hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés területén teljesítendő követelményeket állapítja meg.
Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekre, amelyeket a rendeltetésszerű működtetéshez alacsony feszültségű külső tápegységgel hoznak forgalomba.”
3.
A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
„10. »hálózat«: olyan kommunikációs infrastruktúra, amelyet az infrastruktúra topológiáját kijelölő kapcsolatok, egy, a fizikai komponenseket is magában foglaló architektúra, szervezési elvek, valamint kommunikációs eljárások és formátumok (protokollok) határoznak meg;
11. »hálózatvezérelt készenléti üzemmód«: az az állapot, amelyben a berendezés hálózati kapcsolaton keresztül távolról kiadott jel hatására képes ismételten működésbe lépni;
12. »távolról kiadott jel«: a berendezésen kívülről származó, a berendezésbe hálózaton keresztül beérkező jel;
13. »hálózati port«: a berendezésen található hálózati kapcsolódási pont azon, vezetékes vagy vezeték nélküli fizikai interfésze, amelyen keresztül a berendezés távolról aktiválható;
14. »logikai hálózati port«: fizikai hálózati porton futó hálózati technológia;
15. »fizikai hálózati port«: a hálózati port fizikai (hardveres) megvalósulása. Egyetlen fizikai hálózati port több hálózati technológiának is helyet adhat;
16. »hálózatos elérhetőség«: a berendezés azon képessége, hogy ismételten működésbe lépjen, amikor a hálózati port távolról kiadott jelet észlel;
17. »hálózatképes berendezés«: egy vagy több hálózati porttal rendelkező, hálózathoz kapcsolódni képes berendezés;
18. »fokozott hálózatos elérhetőségű hálózatképes berendezés«, »HiNA berendezés«: olyan berendezés, amelynek a következők közül legalább egy a fő funkciója: hálózati útvonalválasztó, hálózati kapcsoló, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont, hálózati elosztó, modem, VoIP-telefon, videofon;
19. »fokozott hálózatos elérhetőség funkcióval ellátott hálózatképes berendezés«, »HiNA-funkciós berendezés«: olyan berendezés, amelynek funkciója a hálózati útvonalválasztóként, hálózati kapcsolóként, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontként történő működés vagy ezek kombinációja, de nem minősül HiNA berendezésnek;
20. »hálózati útvonalválasztó«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése annak meghatározása, hogy a hálózati adatforgalom továbbításának melyik az optimális útja. A hálózati útvonalválasztók hálózatok között, hálózatiréteg-szintű (L3) információk alapján adatcsomagokat továbbítanak;
21. »hálózati kapcsoló«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése a keretek szűrése, továbbítása és elosztása az egyes keretek rendeltetési címe alapján. Minden kapcsoló legalább az adatkapcsolati réteg szintjén (L2) működik;
22. »vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése az IEEE 802.11 (Wi-Fi) kapcsolat biztosítása több ügyfél számára;
23. »hálózati elosztó«: olyan, több portot tartalmazó hálózati eszköz, amelynek rendeltetése a helyi hálózat különböző szegmenseinek összekapcsolása;
24. »modem«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése digitálisan modulált analóg jelek továbbítása és fogadása vezetékes hálózaton;
25. »nyomtató«: elektronikus bemenő információkból papíralapú terméket előállító berendezés. A nyomtató más funkciókkal is rendelkezhet, és többfunkciós készülékként, többfunkciós termékként is forgalmazható;
26. »nagy formátumú nyomtató«: A2-es méretű vagy nagyobb médiumra való nyomtatásra tervezett nyomtató, beleértve a legalább 406 mm szélességű folyamatos médiumra való nyomtatásra tervezett berendezést is;
27. »távjelenléti rendszer«: olyan, nagy felbontású technológián alapuló videokonferencia- és együttműködési rendszer, amelyet kifejezetten erre a célra terveztek, és amely tartalmaz felhasználói interfészt, nagy felbontású kamerát, kijelzőt, audiorendszert, valamint kép- és hangjelek kódolására és dekódolására szolgáló adatfeldolgozó elemet;
28. »háztartási kávéfőző gép«: kávé főzésére szolgáló, nem kereskedelmi célra szánt készülék;
29. »filteres háztartási kávéfőző gép«: a kávét átszűrés útján előállító háztartási kávéfőző gép;
30. »fűtőelem«: a kávéfőző gépnek az elektromos áramot vízmelegítés céljából hővé alakító alkatrésze;
31. »csésze-előmelegítő funkció«: a kávéfőző gépen tárolt csészék melegítését végző funkció;
32. »főzési ciklus«: a kávé előállításához elvégzendő folyamat;
33. »öntisztítás«: a kávéfőző gép által a gép belsejének tisztítása érdekében végzett folyamat. Ez a folyamat lehet egyszerű öblítés, de lehet speciális szer alkalmazásával végzett mosás is;
34. »vízkő-eltávolítás«: a kávéfőző gép által a gép belsejében képződött, vízkővé alakulásra hajlamos lerakódások teljes vagy részleges eltávolítása érdekében végzett folyamat;
35. »asztali vékonykliens«: olyan számítógép, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel. Az asztali vékonykliens fő egysége állandó helyen (például asztalon) történő működésre van szánva, és nem hordozható. Az asztali vékonykliens képes vagy külső, vagy - ha ilyennel fel van szerelve - belső kijelzőn megjeleníteni az adatokat;
36. »munkaállomás«: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra használt számítógép, az alábbi jellemzőkkel:
a)a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 15000 óra;b)hibajavító kóddal (ECC) és/vagy pufferelt memóriával rendelkezik;c)az alábbi öt megállapítás közül hárommal jellemezhető:
1.
a nagy teljesítményű grafikus rendszerekhez kiegészítő tápellátással rendelkezik (például 6 tűs, 12 voltos PCI-E kiegészítő tápellátás);
2.
a grafikus bővítőhely(ek)en és/vagy PCI-X támogatáson felül biztosított alaplapi PCI-E bővítőhelyek száma legalább 4;
3.
nem támogatja az egységes memóriaelérés (UMA) alapú grafikát;
4.
legalább öt PCI, PCI-E vagy PCI-X bővítőhellyel rendelkezik;
5.
két vagy több CPU többprocesszoros támogatására képes (támogatja a fizikailag elkülönülő CPU-csomagokat/foglalatokat támogat, tehát egyetlen többmagos CPU támogatása nem elegendő);
37. »mobil munkaállomás«: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra, de nem játékra használt számítógép, amely kifejezetten a hordozhatóság kívánalmát szem előtt tartva készült és közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de enélkül is huzamosabb ideig működtethető. A mobil munkaállomások beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak. Legtöbbjük külső tápegységet használ, beépített billentyűzettel és pozicionáló eszközzel rendelkezik.
A mobil munkaállomás jellemzői:
a)a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 13000 óra;b)legalább egy G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkezik;c)legalább három belső tároló beépítését támogatja;d)támogatja a legalább 32 GB-os rendszermemória használatát;38. »kis hálózatot kiszolgáló szerver«: jellemzően asztali számítógép formájú, asztali számítógép alkotóegységeit használó, de elsődlegesen más számítógépek háttértároló gazdagépének szánt számítógép, amely többek között hálózati infrastruktúra-szolgáltatásokat nyújt, például adat- és médiatartalmak számára tárhelyet biztosít, és az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:
a)álló, torony vagy az asztali számítógépekéhez hasonló más kialakítású, és minden adatfeldolgozási, tárolási és hálózati csatolási műveletet egyetlen készülékházon belül végez;b)a hét minden napján, a nap 24 órájában folyamatosan történő működésre van tervezve;c)elsősorban arra van szánva, hogy többfelhasználós környezetben, hálózatba kapcsolt kliensegységeken keresztül több felhasználót egyidejűleg kiszolgálva üzemeljen;d)amennyiben operációs rendszerrel telepítve kerül forgalomba, ez az operációs rendszer otthoni vagy alsó kategóriás kiszolgálóalkalmazásokhoz van tervezve;e)kizárólag G1 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) kerül forgalomba;39. »kiszolgáló számítógép«: klienseszközök, például asztali számítógépek, notebook számítógépek, asztali vékonykliensek, IP-telefonok vagy más kiszolgáló számítógépek számára szolgáltatásokat biztosító és a hálózati erőforrásokat kezelő számítástechnikai termék. Kiszolgáló számítógépek alkalmazására általában adatközpontokban és irodai/vállalati környezetben van szükség. A kiszolgáló számítógép elsősorban hálózati kapcsolaton keresztül érhető el, nem pedig beviteli eszközök, például billentyűzet vagy egér közvetlen használatával.
A kiszolgáló számítógép jellemzői:
a)kiszolgáló számítógépek operációs rendszereinek és/vagy hipervizoroknak a támogatására lett kialakítva, rendeltetése a felhasználó által telepített vállalati alkalmazások futtatása;b)támogatja a hibajavító kódok (ECC) és/vagy a pufferelt memória (ideértve mind a pufferelt kétsoros memóriamodulokat [DIMM], mind a pufferelt alaplapi konfigurációkat [BOB-konfigurációk]) használatát;c)egy vagy több AC/DC tápegységgel kerül forgalomba;d)az összes processzor hozzáfér a megosztott rendszermemóriához és egymástól függetlenül látható az egyedüli operációs rendszer vagy a hipervizor számára.
4.
A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
A környezettudatos tervezés keretében a készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztással összefüggésben teljesítendő követelményeket a II. melléklet tartalmazza.”
5.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a műszaki haladás fényében 2016. január 7-ig felülvizsgálja, és a felülvizsgálat eredményeit ugyaneddig az időpontig a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat keretében megvizsgálja különösen a szabályozás tárgyi hatályát, a készenléti és a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó követelményeket, valamint a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozóan a harmadik szakaszban (2019-től) bevezetendő követelmények megfelelőségét és szigorát.
A felülvizsgálat kiterjedhet egyebek mellett a professzionális berendezésekre és az elektromos motorral ellátott, távvezérlővel működtetett termékekre.”
6.
A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A II. melléklet 1. pontját 2010. január 7-től kell alkalmazni.
A II. melléklet 2. pontját 2013. január 7-től kell alkalmazni.
A II. melléklet 3. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 4. pontját 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 5. pontját 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 6. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 7. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.”
7.
A II. melléklet a következőképpen módosul:
a)
A 2. d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
Energiagazdálkodás (a hálózatképes berendezésekre nem alkalmazandó)
Ha az a rendeltetésszerű használattal nem ellentétes, a berendezéseknek kínálniuk kell energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót. Amennyiben a berendezés nem a fő funkcióját látja el, és más energiafelhasználó termék(ek) nem függ(nek) a berendezés funkcióitól, az energiagazdálkodási funkciónak a berendezést a rendeltetésszerű használatának megfelelő lehető legrövidebb időn belül automatikusan:
-
készenléti üzemmódba, vagy
-
kikapcsolt üzemmódba, vagy
-
más olyan üzemmódba kell kapcsolnia, amelyben a berendezés a villamos hálózatra csatlakoztatva teljesíti a kikapcsolt és/vagy a készenléti üzemmódra megállapított energiafogyasztási követelményeket.
Az energiagazdálkodási funkciót aktiválni kell.”
b)
A melléklet a következő 3., 4., 5., 6. és 7. ponttal egészül ki:
3. 2015. január 1-jétől fogva a következő követelményeket kell alkalmazni:
a)
A vezeték nélküli hálózati kapcsolat(ok) letiltásának lehetősége
Minden olyan hálózatképes berendezésnek, amely vezeték nélküli hálózatba kapcsolható, lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy a vezeték nélküli hálózati kapcsolato(ka)t letiltsa. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a termékekre, amelyek a rendeltetésszerű használatukhoz egyetlen vezeték nélküli hálózati kapcsolatot igényelnek, és vezetékes hálózati kapcsolattal nem rendelkeznek.
b)
Energiagazdálkodás a hálózatképes berendezések esetében
Ha az a rendeltetésszerű használattal nem ellentétes, a berendezéseknek kínálniuk kell energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót. Ha a berendezés nem valamely fő funkcióját látja el, és más energiafelhasználó termék(ek) nem függ(nek) a berendezés funkcióitól, az energiagazdálkodási funkciónak a berendezést a rendeltetésszerű használatának megfelelő lehető legrövidebb időn belül automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kell kapcsolnia.
A hálózatvezérelt készenléti üzemmódban az energiagazdálkodási funkció a berendezést automatikusan készenléti vagy kikapcsolt üzemmódba vagy más olyan állapotba kapcsolhatja, amelyben a berendezés teljesíti a készenléti és/vagy a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó energiafogyasztási követelményeket.
Az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciónak a hálózatképes berendezés összes hálózati portja vonatkozásában rendelkezésre kell állnia.
Ha a hálózatképes berendezésnek nincs az összes hálózati portja letiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót aktiválni kell. Ha a hálózatképes berendezésnek az összes hálózati portja le van tiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót bármelyik hálózati port aktiválásakor aktiválni kell.
Az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciónak a berendezést alapértelmezésben legfeljebb 20 perc elteltével kell automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolnia.
c)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes berendezésnek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes hálózati portja le van tiltva.
d)
A HiNA berendezésektől különböző hálózatképes berendezéseknek teljesíteniük kell a 2. d) pont rendelkezéseit abban az esetben, ha összes hálózati portjuk le van tiltva.
e)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA berendezés és a HiNA-funkciós berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 12,00 W-nál.
Más hálózatképes berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 6,00 W-nál.
Az e) pontban foglalt energiafogyasztási határértékek nem vonatkoznak:
i.
a 750 W-nál nagyobb mért teljesítményű tápegységgel ellátott nyomtatókra;
ii.
a nagy formátumú nyomtatókra;
iii.
a távjelenléti rendszerekre;
iv.
az asztali vékonykliensekre;
v.
a munkaállomásokra;
vi.
a mobil munkaállomásokra;
vii.
a kis hálózatot kiszolgáló szerverekre;
viii.
a kiszolgáló számítógépekre.
4. 2017. január 1-jétől fogva:
A 3. a) és a 3. b) pontban foglalt követelményeken túlmenően a következő követelményeket kell alkalmazni:
a)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes berendezésnek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes vezetékes hálózati portja le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portja le van tiltva.
b)
a HiNA berendezésektől különböző hálózatképes berendezéseknek teljesíteniük kell a 2. d) pont rendelkezéseit abban az esetben, ha összes vezetékes hálózati portjuk le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portjuk le van tiltva.
c)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA berendezés és a HiNA-funkciós berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 8,00 W-nál.
Más hálózatképes berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 3,00 W-nál.
A c) pontban foglalt energiafogyasztási határértékek nem vonatkoznak:
i.
a nagy formátumú nyomtatókra;
ii.
az asztali vékonykliensekre;
iii.
a munkaállomásokra;
iv.
a mobil munkaállomásokra;
v.
a kis hálózatot kiszolgáló szerverekre;
vi.
a kiszolgáló számítógépekre.
5. 2019. január 1-jétől fogva:
A 3. a), a 3. b), a 4. a), a 4. b) és a 4. c) pontban foglalt követelményeken túlmenően a HiNA berendezésnek és HiNA-funkciós berendezésnek nem minősülő hálózatképes berendezésekre a következő követelményeket kell alkalmazni:
A HiNA berendezésnek és HiNA-funkciós berendezésnek nem minősülő hálózatképes berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 2,00 W-nál.
6. 2015. január 1-jétől fogva a következő követelményeket kell alkalmazni:
A kávéfőző gépeknek a következő várakozási idők elteltével kell automatikusan a II. melléklet 2. d) pontjában említett üzemmódokba kapcsolniuk:
-
azon filteres háztartási kávéfőző gépek esetében, amelyek a kávét hőszigetelt edényben tárolják, a legutóbbi főzési ciklus befejezésétől számítva legfeljebb öt perc, illetőleg a vízkő-eltávolításra vagy öntisztításra irányuló folyamat befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc,
-
azon filteres háztartási kávéfőző gépek esetében, amelyek a kávét hőszigetelés nélküli edényben tárolják, a legutóbbi főzési ciklus befejezésétől számítva legfeljebb 40 perc, illetőleg a vízkő-eltávolításra vagy öntisztításra irányuló folyamat befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc,
-
a nem filteres háztartási kávéfőző gépek esetében a legutóbbi főzési ciklus befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc, illetőleg a fűtőelem aktiválásától számítva legfeljebb 30 perc, illetőleg a csésze-előmelegítő funkció aktiválásától számítva legfeljebb 60 perc, illetőleg a vízkő-eltávolításra vagy öntisztításra irányuló folyamat befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc, kivéve abban az esetben, ha az esetleges károsodás vagy balesetek megelőzése érdekében riasztójel figyelmeztette a felhasználót a beavatkozás szükségességére.
A fenti időpontig a II. melléklet 2. d) pontjában foglalt követelményeket nem kell alkalmazni.
7. Termékinformációs követelmények
2015. január 1-jétől fogva a hálózatképes berendezésekről a következő információkat látható módon el kell helyezni a gyártó ingyenesen hozzáférhető internetes oldalain:
a)
minden egyes készenléti és/vagy kikapcsolt üzemmódra, valamint a hálózatos készenléti üzemmódra vonatkozóan, amennyiben ebbe az üzemmódba a berendezést az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció kapcsolja:
-
az energiafogyasztási adatokat W-ban, egy tizedesjegyre kerekítve,
-
azt az időtartamot, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést automatikusan készenléti és/vagy kikapcsolt és/vagy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja;
b)
a termék hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztását abban az esetben, ha az összes vezetékes hálózati port csatlakoztatva van és az összes vezeték nélküli hálózati port engedélyezve van;
c)
iránymutatást arról, hogy hogyan kell a vezeték nélküli hálózati portokat engedélyezni és letiltani.
A termék b) pont szerinti hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztását és a c) pont szerinti iránymutatást a felhasználói kézikönyvben is szerepeltetni kell.”
c)
A 3. pont helyébe a következő 8. pont lép:
„8. Mérések
Az 1. a), az 1. b), a 2. a), a 2. b), a 3. e), a 4. c) és az 5. pontban említett energiafogyasztást, valamint a 6. pontban említett várakozási időket olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárással kell megállapítani, amely figyelembe veszi az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszertant.”
d)
A 4. pont helyébe a következő 9. pont lép:
„9. A gyártók által szolgáltatandó információk
A 4. cikk szerinti megfelelőségértékelés céljából a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell:
a)
mindegyik készenléti és kikapcsolt üzemmódra vonatkozóan:
-
az energiafogyasztási adatokat W-ban, egy tizedesjegyre kerekítve,
-
az alkalmazott mérési módszereket,
-
annak ismertetését, hogy hogyan történt az üzemmód megválasztása vagy programozása,
-
azon események láncolatát, amelyek eredményeképpen a berendezés automatikusan üzemmódot vált,
-
a berendezés működtetésére vonatkozó esetleges megjegyzéseket, például olyan értelmű tájékoztatást, hogy a felhasználó hogyan kapcsolhatja a berendezést hálózatvezérelt üzemmódba,
-
ha alkalmazandó, azt az alapértelmezett időtartamot, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést az adott kis energiaigényű üzemmódba kapcsolta;
b)
a hálózatképes berendezésekre vonatkozóan:
-
a hálózati portok számát és típusát, valamint - a vezeték nélküli hálózati portok esetében - annak megjelölését, hogy ezek a portok hol találhatók a berendezésen; ennek keretében meg kell adni különösen, hogy egy adott fizikai hálózati port több különböző típusú hálózati portnak is helyet ad-e,
-
azt, hogy kiszállításkor az összes hálózati port le van-e tiltva,
-
azt, hogy a berendezés HiNA berendezésnek vagy HiNA-funkciós berendezésnek minősül-e, azzal, hogy ilyen információ hiányában úgy kell tekinteni, hogy ez nem így van;
továbbá a hálózati portok mindegyik típusára vonatkozóan:
-
azt az alapértelmezett időtartamot, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja,
-
a berendezés újbóli aktiválását előidéző jelet,
-
az üzemi jellemzőket (a maximális üzemi jellemzőket),
-
az energiafogyasztást (a maximális energiafogyasztást) az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által a berendezésben előidézett hálózatvezérelt készenléti üzemmódban abban az esetben, ha csak ez a port használatos távoli aktiválásra,
-
a berendezés által használt kommunikációs protokollt.
Ha ezek az információk nincsenek megadva, akkor úgy kell tekinteni, hogy a berendezés nem hálózatképes, kivéve abban az esetben, ha a berendezés hálózati útvonalválasztó, hálózati kapcsoló, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont (de nem terminál), hálózati elosztó, modem, VoIP-telefon vagy videofon funkcióját látja el;
c)
a mérések vizsgálati paraméterei körében:
-
a környezeti hőmérsékletet,
-
a vizsgálathoz használt feszültséget V-ban és frekvenciát Hz-ben,
-
az áramellátó rendszer teljes harmonikus torzítását,
-
az elektromos vizsgálathoz használt műszerek, beállítások és áramkörök adatait és dokumentációját;
d)
a berendezés azon jellemzőit, amelyek az 1. c) pontban megállapított követelmények és - az adott esetnek megfelelően - a 2. c) és/vagy a 2. d) és/vagy a 3. b) pontban megállapított követelmények teljesítésének ellenőrzése szempontjából relevánsak, beleértve a készenléti vagy kikapcsolt üzemmód vagy más olyan állapot automatikus eléréséhez szükséges időtartamot is, amelyben a berendezés teljesíti a kikapcsolt és/vagy a készenléti üzemmódra vonatkozó energiafogyasztási követelményeket.
Meg kell műszakilag indokolni különösen azt, ha az 1. c) pontban megállapított követelmények, illetőleg a 2. c) és/vagy a 2. d) és/vagy a 3. b) pontban megállapított követelmények ellentétesek a berendezés rendeltetésszerű használatával. Annak szükségessége, hogy a berendezés egy vagy több hálózati kapcsolatot fenntartson vagy a távolról kiadott jelre várakozzon, nem tekinthető elegendő műszaki indoknak a 2. d) pontban megállapított követelmények alóli mentességre abban az esetben, ha a berendezést a gyártó nem hálózatképes berendezésként határozza meg.”
8.
A III. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
„A II. melléklet 2. d) pontjában foglalt követelmények ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a fentiekben meghatározott vonatkozó mérési eljárást alkalmazzák azon energiafogyasztás meghatározása érdekében, amely azt követően jelentkezik, hogy az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést az adott üzemmódba vagy állapotba kapcsolta.
A II. melléklet 3. c) és 4. a) pontjában foglalt követelmények ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a fentiekben meghatározott vonatkozó eljárást oly módon alkalmazzák, hogy előzetesen a berendezés összes hálózati portját - az adott esetnek megfelelően - letiltják és/vagy leválasztják.
A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai a II. melléklet 3. és 4. pontjában előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
A tagállamok hatóságai egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a berendezés egyetlen típusú hálózati porttal rendelkezik és ebből a típusból több darabot is tartalmaz, akkor véletlenszerűen ki kell választani az egyik ilyen portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha vezeték nélküli hálózati portokról van szó, a többi vezeték nélküli portot lehetőleg le kell tiltani. Ha vezetékes hálózati portokról van szó, akkor a II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes többi hálózati portot le kell tiltani. Ha csak egy hálózati port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
A berendezést bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt berendezés megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a berendezésnek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a berendezés valóban aktiválódik-e.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a berendezés hálózati portjai több típushoz tartoznak, akkor a hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni a következő eljárást. Ha egy adott típusból több hálózati port is van, mindegyik típusból véletlenszerűen ki kell választani az egyik portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
Ha valamelyik típusból csak egy port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A nem használt vezeték nélküli portokat lehetőleg le kell tiltani. A II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes használaton kívüli vezetékes hálózati portot le kell tiltani.
A berendezést bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt berendezés megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a berendezésnek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a berendezés valóban aktiválódik-e. Ha egyetlen fizikai hálózati porton több típusú (logikai) hálózati port osztozik, akkor ezt az eljárást a logikai hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni úgy, hogy a többi logikai hálózati portot logikailag leválasztjuk.
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a méréssel meghatározott érték a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben három további berendezést kell vizsgálat alá vetni. Ez esetben akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha az e három vizsgálat során méréssel meghatározott értékek átlaga a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben a modellt nem megfelelőnek kell tekinteni.
Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak.
A fenti eljárásokon túlmenően a tagállamok hatóságai olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertant, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is.
9.
A IV. melléklet az utolsó mondat után a következő szöveggel egészül ki:
„Hálózatvezérelt készenléti üzemmód: 3 W HiNA berendezések esetében, 1 W vagy még kevesebb nem HiNA berendezések esetében.”
2. cikk
A 642/2009/EK rendelet módosítása
A 642/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
„12. »hálózat«: olyan kommunikációs infrastruktúra, amelyet az infrastruktúra topológiáját kijelölő kapcsolatok, egy, a fizikai komponenseket is magában foglaló architektúra, szervezési elvek, valamint kommunikációs eljárások és formátumok (protokollok) határoznak meg;
13. »hálózati port«: a televíziókészüléknél található hálózati kapcsolódási pont azon, vezetékes vagy vezeték nélküli fizikai interfésze, amelyen keresztül a televíziókészülék távolról aktiválható;
14. »hálózatképes televíziókészülék«: egy vagy több hálózati porttal rendelkező, hálózathoz kapcsolódni képes televíziókészülék;
15. »hálózatos elérhetőség«: a televíziókészülék azon képessége, hogy ismételten működésbe lépjen, amikor a hálózati port távolról kiadott jelet észlel;
16. »távolról kiadott jel«: a televíziókészüléken kívülről származó, a televíziókészülékbe hálózaton keresztül beérkező jel;
17. »hálózatvezérelt készenléti üzemmód«: az az állapot, amelyben a televíziókészülék hálózati kapcsolaton keresztül távolról kiadott jel hatására képes ismételten működésbe lépni;
18. »fokozott hálózatos elérhetőség funkcióval ellátott hálózatképes televíziókészülék«, »HiNA-funkciós televíziókészülék«: olyan televíziókészülék, amelynek funkciója a hálózati útvonalválasztóként, hálózati kapcsolóként, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontként (de nem terminálként) történő működés vagy ezek kombinációja;
19. »hálózati útvonalválasztó«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése annak meghatározása, hogy a hálózati adatforgalom továbbításának melyik az optimális útja. A hálózati útvonalválasztók hálózatok között, hálózatiréteg-szintű (L3) információk alapján adatcsomagokat továbbítanak;
20. »hálózati kapcsoló«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése a keretek szűrése, továbbítása és elosztása az egyes keretek rendeltetési címe alapján. Minden kapcsoló legalább az adatkapcsolati réteg szintjén (L2) működik;
21. »vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése az IEEE 802.11 (Wi-Fi) kapcsolat biztosítása több ügyfél számára.”
2.
Az I. melléklet a következőképpen módosul:
a)
A melléklet a következő 3. ponttal egészül ki:
„3. ENERGIAFOGYASZTÁS HÁLÓZATVEZÉRELT KÉSZENLÉTI ÜZEMMÓDBAN
A hálózatképes televíziókra a következő követelményeket kell alkalmazni:
1.
2015. január 1-jétől fogva:
a)
A vezeték nélküli hálózati kapcsolat(ok) letiltásának lehetősége
Minden olyan hálózatképes televíziókészüléknek, amely vezeték nélküli hálózatba kapcsolható, lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy a vezeték nélküli hálózati kapcsolato(ka)t letiltsa. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a termékekre, amelyek a rendeltetésszerű használatukhoz egyetlen vezeték nélküli hálózati kapcsolatot igényelnek, és vezetékes hálózati kapcsolattal nem rendelkeznek.
b)
Energiagazdálkodás a hálózatképes televíziókészülékek esetében
A hálózatképes televízióknak rendelkezniük kell a következőket biztosító funkcióval:
Felhasználói művelet és/vagy csatornaváltás nélkül eltelt legfeljebb 4 órás időszakot követően a televíziókészüléknek bekapcsolt üzemmódról automatikusan hálózatvezérelt üzemmódra vagy más olyan üzemmódra kell váltania, amelyben a készülék villamosenergia-fogyasztása nem lépi túl a kikapcsolt és/vagy készenléti üzemmódra megállapított határértékeket.
Mielőtt a televíziókészülék bekapcsolt üzemmódról automatikusan az említett üzemmódok egyikére váltana, figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie. Ezt a funkciót alapértelmezettként kell beállítani.
A hálózatvezérelt készenléti üzemmódban az energiagazdálkodási funkció a televíziókészüléket automatikusan készenléti vagy kikapcsolt üzemmódba vagy más olyan állapotba kapcsolhatja, amelyben a készülék teljesíti a kikapcsolt és/vagy a készenléti üzemmódra vonatkozó energiafogyasztási követelményeket.
Az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciónak a hálózatképes televíziókészülék összes hálózati portja vonatkozásában rendelkezésre kell állnia.
Ha a hálózatképes készüléknek nincs az összes vezeték nélküli hálózati portja letiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót aktiválni kell. Ha a hálózatképes készüléknek az összes hálózati portja le van tiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót bármelyik hálózati port aktiválásakor aktiválni kell.
c)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes televíziókészüléknek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes vezeték nélküli hálózati portja le van tiltva.
d)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 12,00 W-nál.
A nem HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 6,00 W-nál.
2.
2017. január 1-jétől fogva:
Az 1. a) és az 1. b) pontban foglalt követelményeken túlmenően a következő követelményeket kell alkalmazni:
a)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes televíziókészüléknek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes vezetékes hálózati portja le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portja le van tiltva.
b)
A hálózatképes televíziókészülékeknek teljesíteniük kell a 2.2. d) pont rendelkezéseit abban az esetben, ha összes vezetékes hálózati portjuk le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portjuk le van tiltva.
c)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 8,00 W-nál.
A nem HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 3,00 W-nál.
3.
2019. január 1-jétől fogva:
Az 1. a), az 1. b), a 2. a), a 2. b) és a 2. c) pontban foglalt követelményeken túlmenően a HiNA berendezésnek és HiNA-funkciós televíziókészüléknek nem minősülő hálózatképes televíziókészülékekre a következő követelményeket kell alkalmazni:
A nem HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 2,00 W-nál.”
b)
A 3. pont számozása 4-re változik.
c)
A 4. pont számozása 5-re változik.
d)
Az 5. pont számozása 6-ra változik.
e)
Az 5.1. pont (új 6.1. pont) a d) pont után a következő e) ponttal egészül ki:
„e)
a hálózatvezérelt készenléti üzemmód esetében:
-
a hálózati portok száma és típusa, valamint - a vezeték nélküli hálózati portok esetében - annak megjelölése, hogy ezek a portok hol találhatók a televíziókészüléken; ennek keretében meg kell adni különösen, hogy egy adott fizikai hálózati port több különböző típusú hálózati portnak is helyet ad-e,
-
kiszállításkor az összes hálózati port le van-e tiltva,
-
a televíziókészülék HiNA-funkciós televíziókészüléknek minősül-e, azzal, hogy ilyen információ hiányában úgy kell tekinteni, hogy a televíziókészülék nem HINA berendezés és nem HINA-funkciós televíziókészülék.”
f)
Az 5.1. pont (új 6.1. pont) az új e) pont után a következő f) ponttal egészül ki:
„f)
a hálózati portok mindegyik típusára vonatkozóan:
-
azon alapértelmezett időtartam, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a televíziókészüléket automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja,
-
a készülék újbóli aktiválását előidéző jel,
-
az üzemi jellemzők (a maximális üzemi jellemzők),
-
az energiafogyasztás (a maximális energiafogyasztás) az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által a televíziókészülékben előidézett hálózatvezérelt készenléti üzemmódban abban az esetben, ha csak ez a port használatos távoli aktiválásra.
Ilyen információ hiányában úgy kell tekinteni, hogy a televíziókészülék nem hálózatképes televíziókészülék.”
g)
Az 5.1. e) pont számozása 6.1. g)-re változik.
h)
Az 5.2. pont (új 6.2. pont) második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„-
a készenléti és/vagy kikapcsolt és/vagy hálózatvezérelt készenléti üzemmódok mindegyikére az energiafogyasztás wattban kifejezett értéke két tizedesjegyre kerekítve,”.
3.
A II. melléklet 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„2. A készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás mérése
Az I. melléklet 2. és 3. pontjában említett energiafogyasztást úgy kell mérni, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesüljön:
A 2.1. a), a 2.1. b), a 2.2. a), a 2.2. b), a 3.1. d) és a 3.2. c) pontban említett energiafogyasztást olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárással kell megállapítani, amely figyelembe veszi az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszertant.”
4.
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS
A. Ellenőrzési eljárás az I. melléklet 1., 2., 4. és 5. pontjában foglalt követelményekhez
1.
A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az I. melléklet 1., 2., 4. és 5. pontjában előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
A tagállamok hatóságai egyetlen televíziókészüléket vetnek vizsgálat alá.
A modell akkor teljesíti az I. mellékletben meghatározott előírásokat, ha:
a)
a méréssel meghatározott bekapcsolt üzemmódbeli energiafogyasztás-érték legfeljebb 7 %-kal haladja meg az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjának vonatkozó határértékét; és
b)
a méréssel meghatározott kikapcsolt/készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás-értékek legfeljebb 0,10 W-tal haladják meg az I. melléklet 2.1. a) és 2.1. b), illetve 2.2. a) és 2.2. b) pontjának vonatkozó határértékeit; és
c)
az I. melléklet 5. pontja szerinti maximális fénysűrűségarány nem csökken 60 % alá.
Ha az 1. a), az 1. b) vagy az 1. c) pont feltételei nem teljesülnek, akkor ugyanabból a modellből három további készüléket is vizsgálat alá kell vetni.
2.
A három további modell vizsgálatát követően akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti az I. melléklet követelményeit, ha:
a)
a három további készülék méréssel meghatározott bekapcsolt üzemmódbeli energiafogyasztás-értékeinek átlaga legfeljebb 7 %-kal haladja meg az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjának vonatkozó határértékét; és
b)
a három további készülék méréssel meghatározott kikapcsolt/készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás-értékeinek átlaga legfeljebb 0,10 W-tal haladja meg az I. melléklet 2.1. a) és 2.1. b), illetve 2.2. a) és 2.2. b) pontjának vonatkozó határértékeit; és
c)
az I. melléklet 5. pontja szerinti maximális fénysűrűségarány esetében a három további készülék méréssel meghatározott értékeinek átlaga nem csökken 60 % alá.
Ha a 2. a), a 2. b) vagy a 2. c) pont feltételei nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott modell nem felel meg a követelményeknek.
B. Ellenőrzési eljárás az I. melléklet 3. pontjában foglalt követelményekhez
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az I. melléklet 3.1. d) és 3.2. c) pontjában előírt követelmények teljesülését az alábbi eljárással ellenőrzik. Az alábbiakban ismertetett eljárás végrehajtása előtt a készülék összes hálózati portját az adott körülményeknek megfelelően le kell tiltani és/vagy le kell választani.
A tagállamok hatóságai egyetlen készüléket vetnek vizsgálat alá.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a televíziókészülék egyetlen típusú hálózati porttal rendelkezik és ebből a típusból több darabot is tartalmaz, akkor véletlenszerűen ki kell választani az egyik ilyen portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha vezeték nélküli hálózati portokról van szó, a többi vezeték nélküli portot lehetőleg le kell tiltani. Ha vezetékes hálózati portokról van szó, akkor az I. melléklet 2. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes többi hálózati portot le kell tiltani. Ha csak egy hálózati port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a televíziókészüléknek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a televíziókészülék valóban aktiválódik-e.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a televíziókészülék hálózati portjai több típushoz tartoznak, akkor a hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni a következő eljárást. Ha egy adott típusból több hálózati port is van, mindegyik típusból véletlenszerűen ki kell választani az egyik portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
Ha valamelyik típusból csak egy port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A nem használt vezeték nélküli portokat lehetőleg le kell tiltani. A II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes használaton kívüli vezetékes hálózati portot le kell tiltani.
A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a televíziókészüléknek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a televíziókészülék valóban aktiválódik-e.
Ha egyetlen fizikai hálózati porton több típusú (logikai) hálózati port osztozik, akkor ezt az eljárást a logikai hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni úgy, hogy a többi logikai hálózati portot logikailag leválasztjuk.
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a méréssel meghatározott érték a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben három további készüléket kell vizsgálat alá vetni. Ez esetben akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha az e három vizsgálat során méréssel meghatározott értékek átlaga a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben a modellt nem megfelelőnek kell tekinteni.
Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak.
C. A megfelelőség ellenőrzése
A követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a II. mellékletben előírt eljárást követik, ezen túlmenően pedig olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 22-én.