РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
A BIZOTTSÁG 56/2013/EU RENDELETE
(2013. január 16.)
az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,
mivel:
(1)
A 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályokat állapít meg az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére.
(2)
A 999/2001/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy állati eredetű fehérjét tilos kérődzők takarmányozására használni. A rendelet 7. cikkének (2) bekezdése ezt a tilalmat kiterjeszti a kérődzőkön kívüli egyéb állatokra is, és ezen állatok állati eredetű termékekkel való takarmányozását a rendelet IV. mellékletével összhangban korlátozza.
(3)
A 999/2001/EK rendelet IV. melléklete a 7. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmat kiterjeszti a nem kérődző haszonállatok - kivéve a húsevő prémes állatokat - feldolgozott állati fehérjével (PAP) való etetésére is. Bizonyos feltételek mellett a fenti szabálytól eltérve a IV. melléklet engedélyezi a nem kérődző haszonállatok bizonyos feldolgozott állati fehérjékkel való etetését.
(4)
A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (2) 11. cikke tiltja a prémes állatok kivételével az adott fajhoz tartozó szárazföldi állatok ugyanazon fajhoz tartozó állatok testéből vagy testrészeiből származó feldolgozott állati fehérjével való takarmányozását. Ugyanez a cikk tiltja a tenyésztett halak ugyanazon fajhoz tartozó tenyésztett halak testéből vagy testrészeiből származó feldolgozott állati fehérjével való takarmányozását is.
(5)
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak - A 2. TSE-ütemterv - Stratégiai dokumentum 2010-2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében (3) című dokumentumot 2010. július 16-án fogadták el. A dokumentum körvonalazza azokat a területeket, amelyeken a TSE-kkel kapcsolatos uniós jogszabályok a jövőben módosulhatnak. Azt is hangsúlyozza, hogy a TSE-szabályok esetleges felülvizsgálatát elsősorban tudományos szakvéleményeknek és az új intézkedések ellenőrzésével és érvényre juttatatásával kapcsolatos technikai szempontoknak kell vezérelniük.
(6)
A közlemény egyebek mellett az uniós jogszabályokban előírt takarmányozási tilalom felülvizsgálatával foglalkozik. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testülete (BIOHAZ) által 2007. január 24-én (4) és 2007. november 17-én (5) kiadott két tudományos szakvélemény alapján a közlemény elismeri, hogy természetes körülmények között egyetlen nem kérődző haszonállatban sem azonosítottak TSE-ket, valamint hogy a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) nem kérődzőkről nem kérődzőkre való átviteli kockázata elhanyagolható, amennyiben nem következik be fajon belüli újrahasznosítás. A közlemény azt a végkövetkeztetést vonja le, hogy megfontolandó lehet a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérje nem kérődzők takarmányában való felhasználására vonatkozó tilalom feloldása, de csak oly módon, hogy a fajon belüli újrahasznosítás tilalma továbbra is érvényben marad, továbbá csak akkor, ha rendelkezésre állnak olyan validált analitikai eljárások, amelyekkel megállapítható, hogy a feldolgozott állati fehérje milyen fajból származik, és biztosított a különböző fajokból származó feldolgozott állati fehérjék egymástól elkülönített kezelése.
(7)
2010. november 29-én a Tanács következtetéseket fogadott el a fenti közleményről (6). Ezek a következtetések elismerik a feldolgozott állati fehérje haszonállatok takarmányában való felhasználására vonatkozó tilalomnak a BSE táplálékláncon keresztüli terjedésének megakadályozásában betöltött alapvető szerepét, és hogy az ily módon kulcsfontosságú e betegség szarvasmarhák körében való előfordulásának csökkentése szempontjából. A következtetések továbbá azt is megállapítják, hogy a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérjék más nem kérődző fajok takarmányozására való felhasználásának esetleges újbóli bevezetését ahhoz az előfeltételhez kell kötni, hogy hatékony és validált vizsgálati módszerek álljanak rendelkezésre a különböző fajokból származó feldolgozott állati fehérjék megkülönböztetésére, valamint hogy kellő alapossággal megvizsgálják az enyhítés állat- és közegészségügyi kockázatait.
(8)
2010. december 9-én az EFSA BIOHAZ testülete tudományos szakvéleményt fogadott el a feldolgozott állati fehérjék (PAP) okozta BSE-kockázat mennyiségi kockázatértékelésének (QRA) felülvizsgálatáról (7). Ennek következtetése szerint „a 2009-es uniós BSE-ellenőrzési adatok alapján a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérjékkel való 0,1 %-os fertőződést feltételezve (a takarmányban található feldolgozott állati fehérjék kimutatási határa) és az EFSA QRA PAP-modellje szerint az uniós szarvasmarha-állomány takarmányába évente potenciálisan bekerülő becsült BSE-fertőzésterhelés 0,2 szájon át terjedő szarvasmarha-fertőzési dózissal (50 %) lenne egyenértékű”. Becslések szerint „ez azt jelentené, hogy az Unió szarvasmarha-állományában évente kevesebb mint eggyel több BSE-fertőzött állat lenne várható, 95 %-os felső konfidenciahatárral”.
(9)
Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU-ban tapasztalható fehérjehiányról: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára? (8) című dokumentum felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be olyan jogszabályjavaslatot a Parlamenthez és a Tanácshoz, amely engedélyezi a vágóhídi belsőségekből származó feldolgozott állati fehérjéknek az együregű gyomrú állatok (sertés és baromfi) etetésére való felhasználását, amennyiben az összetevők emberi fogyasztásra jóváhagyott húsból származnak, és a fajon belüli újrahasznosításra, illetve a mesterséges kannibalizmusra vonatkozó tilalmat teljes mértékben betartják és ellenőrzik.
(10)
Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azokkal kapcsolatos takarmány- és élelmiszer-ellenőrzésekről szóló uniós jogszabályokról - végrehajtás és kitekintés (9) című dokumentum, különösen az Unióban fennálló fehérjehiány fényében, támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy megszüntesse az uniós jogszabályok által előírt, a nem kérődzők feldolgozott állati fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó tilalmat, feltéve, hogy ez csak a nem növényevő állatokra vonatkozik, bizonyos feltételek mellett.
(11)
Ez az állásfoglalás szorgalmazza, hogy a feldolgozott állati fehérjékhez használt előállítási és sterilizálási módszerek megfeleljenek a legszigorúbb biztonsági szabványoknak, valamint az 1069/2009/EK rendeletben meghatározott szabályoknak és a rendelkezésre álló legújabb és legbiztonságosabb technológiát alkalmazzák. A dokumentum szerint a fajon belüli újrahasznosításra vonatkozó tilalomnak továbbra is hatályban kell maradnia, a különböző fajoktól származó feldolgozott állati fehérjék előállítási csatornáit teljesen el kell különíteni egymástól, az előállítási csatornák különválasztását a tagállamok illetékes hatóságainak kell felügyelnie és a Bizottságnak kell ellenőriznie. Ezenkívül úgy fogalmaz, hogy a takarmányozásra vonatkozó tilalom feloldása előtt biztosítani kell, hogy az egyes fajok vonatkozásában megbízható módszerek álljanak rendelkezésre a feldolgozott állati fehérjét tartalmazó állati takarmányban található fehérjék faji eredetének meghatározására annak érdekében, hogy kizárható legyen a fajon belüli újrahasznosítás és a feldolgozott állati fehérjék jelenléte, hogy ne legyen lehetséges a feldolgozott állati fehérjék 1. vagy 2. kategóriába tartozó anyagokból való előállítása, és hogy csak az emberi fogyasztásra alkalmas 3. kategóriába tartozó anyagokat használjanak fel feldolgozott állati fehérjék előállítására. Az állásfoglalás elutasítja mind a nem kérődző állatokból, mind pedig a kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjéknek a kérődző állatoknak szánt takarmányokban való felhasználását.
(12)
2012. március 9-én a takarmányokban előforduló állati fehérjéket vizsgáló uniós referencialaboratórium (EURL-AP) validált egy új DNS-alapú diagnosztikai módszert, amely képes a takarmányban esetlegesen jelen lévő rendkívül kis mennyiségű, kérődzőkből származó anyag kimutatására is (10). Ezzel a módszerrel elvégezhetők a feldolgozott állati fehérjékre és a feldolgozott állati fehérjéket tartalmazó összetett takarmányokra irányuló rutinellenőrzések a kérődzőkből származó fehérjék hiányának igazolására.
(13)
Jelenleg nincs olyan validált diagnosztikai módszer, amellyel kimutathatók lennének a sertésből és baromfiból származó anyagok a takarmányban. Ezért a fajon belüli újrahasznosítás tilalmának megfelelő érvényre juttatásának ellenőrzése nem lenne lehetséges abban az esetben, ha a sertésből származó feldolgozott állati fehérjék baromfitakarmányban történő használatát, illetve a baromfiból származó feldolgozott állati fehérjék sertéstakarmányban történő használatát újra engedélyeznék.
(14)
A víziállat-tenyésztés nem vet fel semmiféle aggodalmat a fajon belüli újrahasznosítás tilalma kapcsán, mert a halliszt víziállatok etetésében való felhasználására vonatkozó ellenőrzött továbbítási követelmények hatékonynak bizonyultak.
(15)
Ezért a halliszt és a hallisztet tartalmazó összetett takarmányok kivételével, amelyek eddig is engedélyezve voltak nem kérődző állatok takarmányozására, a nem kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjéket és az ilyen feldolgozott állati fehérjéket tartalmazó takarmányokat újra kellene engedélyezni a víziállatok etetésére. E termékek begyűjtésére, szállítására és feldolgozására vonatkozóan szigorú követelményeket kell bevezetni a kérődzőkből származó fehérjékkel való keresztszennyeződés kockázatának kizárása érdekében. Ezenkívül a feldolgozott állati fehérjéket és a feldolgozott állati fehérjéket tartalmazó összetett takarmányokat rendszeres mintavételnek és elemzésnek kell alávetni, hogy kizárható legyen a kérődzőkből származó fehérjékkel való keresztszennyeződés.
(16)
Ezért a 999/2001/EK rendelet IV. mellékletéből törölni kell a víziállatok nem kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjékkel való etetésének tilalmát. Az uniós jogszabályok egyértelműsége érdekében indokolt, hogy a teljes IV. melléklet szövegének helyébe az e rendelet mellékletében található IV. melléklet szövege lépjen.
(17)
A 999/2001/EK rendelet I. mellékletének 1. pontja időközben hatályon kívül helyezett uniós jogi aktusokban meghatározott takarmányok és nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek definícióira hivatkozik. Az uniós jogszabályok egyértelműsége érdekében e hivatkozások helyébe olyan hivatkozásoknak kell lépniük, amelyek hatályban lévő jogi aktusok megfelelő definícióira utalnak. Ezért a 999/2001/EK rendelet I. mellékletét e rendelet mellékletének megfelelően módosítani kell.
(18)
Mivel a tagállamoknak és a takarmányágazat gazdasági szereplőinek elegendő időre van szükségük ahhoz, hogy ellenőrzési eljárásaikat hozzáigazítsák e rendelet követelményeihez, e rendelet a hatálybalépését követően nem alkalmazandó azonnal.
(19)
A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(20)
Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet I. és IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2013. június 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 16-án.