РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1269/2012 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход, inter alia, от Русия, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер на 24,1 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Русия, като за вноса от всички останали дружества в Русия бе приложена остатъчна митническа ставка в размер на 35,8 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на групата, обект на настоящото разследване за преразглеждане - OAO TMK („TMK Group“ или „заявителят“), която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, бе в размер на 35,8 %, т.е. остатъчното мито.
(2)
С Регламент (ЕО) № 812/2008 (3) и след започване на междинно преразглеждане по искане на TMK Group съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент („разследването за преразглеждане“) Съветът измени окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана на 27,2 % за TMK Group.
(3)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (4) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(4)
Съответно мерките, които са в сила понастоящем, са наложените с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012. TMK Group, която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, е обект на антидъмпингово мито в размер на 27,2 %.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(5)
На 14 октомври 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (5) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия.
(6)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от TMK Group. В искането заявителят представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреда дъмпинг.
1.3. Засегнати страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износителка и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(8)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(9)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните с него търговски дружества ZAO TMK Trade House (Moscow), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Cologne), TMK Italia s.r.l.(Lecco) and TMK Global S.A. (Geneva).
1.4. Разследван период в рамките на преразглеждането
(10)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. (наричан по-нататък „разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, т.е. безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (6), с произход от Русия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“ или „безшевни тръби“).
2.2. Сходен продукт
(12)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Русия и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Русия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Дъмпинг на вноса през РПП
3.1.1. Нормална стойност
(13)
Продажбите на вътрешния пазар са реализирани чрез свързаните дружества ZAO TMK Trade House и TMK Warehouse, които са препродавали безшевните тръби на независими клиенти в Русия.
(14)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред за всеки производител износител беше проверено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. При проверката се установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни при всички производители износители.
(15)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проверено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха приети за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проверено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид на разглеждания продукт по време на РПП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал до 80 % от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(19)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена на база производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба.
(20)
По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия и по-конкретно тези за газ бе проверено дали цените на газа, платени от производителите износители, са отразявали разумно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(21)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от производителите износители, е била около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни сочат, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за природен газ на нерегулирани пазари. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. В отсъствието на достатъчно представителни, неизкривени цени на газа по отношение на вътрешния пазар на Русия бе сметнато за целесъобразно в съответствие с член 2, параграф 5 корекцията да е на база информацията, получена от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена на базата на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Waidhaus), коригирана така, че да отрази разходите за местно разпределение. Тъй като е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, който, от една страна, е най-големият пазар за руски природен газ, а, от друга - е с цени, достоверно отразяващи разходите, Waidhaus може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(22)
След оповестяването TMK Group заяви, че корекцията на цената на газа противоречи на член 2, параграф 5 от основния регламент и на клауза 2.2.1.1 от антидъмпинговото споразумение на СТО. Както е посочено в съображение 21, бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от TMK Group, е около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. Искането, направено от TMK Group, бе счетено за необосновано и при липса на доказателства бе отхвърлено.
3.1.2. Експортна цена
(23)
Следва да се отбележи, че някои количества за износ от разглеждания продукт не са докладвани от TMK Group, понеже за тях е било счетено, че не попадат в обхвата на разследването. По време на проверките на място на представителите на Комисията бяха показани мостри под формата на парчета от продукта, при които се вижда напречното му сечение - преди и след обработката, но те не могат да се приемат за убедителни доказателства.
(24)
След разглеждане на въпроса бе сметнато, че посочените безшевни тръби попадат в обхвата на продукта. Поради това съответните износни сделки бяха взети предвид при изчисляване на дъмпинга.
(25)
По време на изслушването на 9 ноември 2012 г., което беше председателствано от служителя по изслушванията, TMK Group заяви, че желае преразглеждане основно на въпроса с класирането, повдигнат в документа за оповестяването, който според тях е довел до увеличаване на дъмпинговия им марж с около 13 - 14 %. TMK Group изрази изненада относно факта, че тези продукти са счетени като попадащи в обхвата на разследването и повторно заяви, че посочените количества за износ не са били декларирани на основание, че са „заготовки“ (наричани още „кухи профили“), а не тръби и поради това според тях не попадат в обхвата на продукта. Също така отбелязаха и факта, че този въпрос е бил разгледан много накратко от службите на Комисията в хода на проверката на място. В това отношение следва да се отбележи, че самата TMK Group посочва в свое изявление от 31 август 2012 г., че „въпросът дали „кухите профили“, попадащи в обхвата на код по КН 7304 59 10, следва да бъдат включени в обхвата на разследването, е разгледан обстойно в хода на разследването“. Всъщност, както Европейската асоциация на производителите на стоманени тръби (ESTA), така и TMK Group неколкократно имаха достатъчна възможност да изразят мнение по този въпрос. Следва да се отбележи също, че службите на Комисията поискаха от свързаните с TMK вносители да попълнят приложението към въпросника и провериха получената информация по време на проверка на място с цел да се събере цялата налична информация. Становището, че този въпрос е разгледан много „накратко“ от службите на Комисията в хода на разследването и че тези продукти са счетени за част от обхвата, е неправилно и следователно беше отхвърлено.
(26)
TMK Group посочи още, че включването на посочените количества за износ е незаконно и необосновано, тъй като службите на Комисията не са успели да докажат, че тръбите не са „необработени“, а заключенията, че тези „заготовки“ са „полузавършени“ (или частично обработени) продукти са необосновани.
(27)
Първо, припомня се, че продуктите, обхванати в кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10 са „безшевни тръби и кухи профили“ от желязо (с изключение на чугун) или стомана, „необработени, прави и с еднаква дебелина на стените, предназначени изключително за производството на тръби с друг профил и с друга дебелина на стените“. В обяснителната бележка към кодове 7304 39 10 и 7304 59 10 се посочва, че в тях се класират „безшевните стоманени тръби, получени главно чрез пробиване или валцуване на горещо или чрез пробиване и изтегляне на горещо, наричани обикновено с термина „заготовка“. Те са предназначени да бъдат преработени в тръби с други профили или с други дебелини и да имат по-малки допуски в размерите от тези на изходния продукт. Те се представят с грубо отрязани изчистени краища, без никаква друга окончателна обработка. Техните външни и вътрешни повърхности са необработени и имат нагар и следователно не са блестящи. От друга страна, те не са нито омаслени, нито поцинковани, нито лакирани.“ След разглеждане на аргументите, представени от TMK Group и ESTA, беше счетено, че въз основа на различните документи, събрани по време на проверките на място (поръчки и спецификации на клиенти, междуфирмени договори, фактури, издадени от свързани вносители, описание на стандарта ISO 9809-1), тези тръби действително са „полузавършени“ в смисъл, че трябва да отговарят на определени изисквания и спецификации, като например „висококачествени стоманени тръби за газови бутилки, завършени чрез гореща обработка от стомана марка 34CrMo4, която отговаря на UNI EN 10083-1 и DIN 1629, с „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“, с размерите, посочени в поръчката“. Освен това други изисквания, които са изброени в поръчките на клиенти и в спецификациите, като например „ултразвуково изпитване за възможни дефекти, контрол на дебелината, овализация и праволинейност“ също показват по-нататъшното обработване на тези тръби, което не е характерно за т.нар. „заготовки“.
(28)
TMK Group твърди, че характеристиките „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“ не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, за да се определи дали дадена тръба е „необработена“. В това отношение трябва да се отбележи, че текстовете на позициите и съответните обяснителни бележки не винаги съдържат изчерпателен списък на всички характеристики на обхванатите продукти. По отношение на продукти като разглежданите, в които се срещат характеристики на различни видове стоки, класирането зависи от най-важните характеристики на внасяните стоки. Следователно, макар и тези характеристики да не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, те представляват важни елементи при определяне дали видовете продукти могат да бъдат смятани за „необработени“ и, съответно, дали попадат в обхвата на кодовете по КН 7304 39 10 и 7304 59 10.
(29)
TMK Group твърди също, че тези тръби не са отгряти, тъй като не са били подлагани на термична обработка, както е посочено в сертификатите за лабораторни изпитвания от завода. В това отношение следва да се отбележи, че в спецификациите на клиента се съдържа противоречива информация, тъй като в тях е спомената термична обработка на продукта. Позоваване на тези спецификации на клиента има в други документи като например декларацията на производителя, издадена от TMK Group, и спецификацията към договорите, подписани между TMK Group и несвързания им клиент.
(30)
Отбелязва се също, че в горепосочените междуфирмени договори, представени от TMK Group по време на проверката на място, посочените продукти първоначално са били класирани под различен код по КН (обект на мерки) и са променени на код по КН, който не е обект на мерки (включително през ПР), въпреки че въз основа на наличната информация няма промени в поръчката на клиента и в спецификациите на продукта. TMK Group твърди, че тази промяна в кода по КН няма отношение, тъй като съгласно приложимите митнически правила за класиране са важни обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза. Въпреки че обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза представляват важен елемент, от TMK Group не отричат, че са класирали видовете продукти като продукти - обект на мерки, преди да променят тази класация, дори без да има промяна в спецификациите на продукта. Това се приема като един от елементите, които водят до заключението, че разглежданите видове продукти попадат в обхвата на разследването.
(31)
Също се отбелязва, че в спецификации на несвързани клиенти е ясно обозначено, че продуктите са „полуготови“, а не „заготовки“ или „кухи профили“. По последния въпрос TMK твърди, че за целите на митническото класиране няма абсолютно никакво значение как продуктът е описан от купувача. В отговор на това трябва да се посочи, че описанието на продукта от страна на купувача има известно значение, тъй като купувачът очевидно е бил наясно с изискванията за продукта в момента на поръчката. Следователно е под въпрос дали описанието на купувача няма „абсолютно никакво значение“.
(32)
В заключение, полуготовите стоманени тръби, произведени чрез термична обработка и закупени с цел производство на посочените бутилки, трябва да отговарят на много подробни технически изисквания и изисквания за качество и размери. Тези характеристики явно не съответстват на понятието „необработен“, както е посочено в обяснителните бележки към кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10, и следователно представените от TMK Group коментари относно предполагаемото грешно тълкуване на термина „необработен“ от страна на Комисията, бяха отхвърлени.
(33)
Противно на няколко предходни изявления TMK Group твърди също, че посочените продукти, продадени на несвързан клиент, са били не само предназначени за същото приложение, т.е. производство на газови бутилки, но те биха могли да бъдат преработени в т.нар. „прецизно обработени тръби“. Групата твърди, че несвързаният клиент първо преработва заготовките в студеновалцувани тръби (или прецизно обработени тръби), а след това в газови бутилки. Следва да се отбележи, че този елемент противоречи не само на твърденията на TMK Group в предишни заявления, но и на събраната по време на проверките на място информация. Независимо от гореспоменатото следва да се отбележи, че посоченото допълнително твърдение е ново, подадено на късен етап, както и неподкрепено с доказателства. В допълнение групата представи доказателства, които според нея показват, че несвързаният клиент също е продавал прецизно обработени тръби. Макар и да се отбелязва, че посоченото доказателство е представено на много късен етап от разследването, се отбелязва също, че то се отнася за период дълго след РПП и документите са във връзка с евентуални продажби на всякакви видове (или сечения) студеновалцувани продукти (тръби). Следователно горепосочените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
По-голямата част от износа на разглеждания продукт от производителите износители за Съюза е бил продаден на независими клиенти в Съюза чрез две свързани търговски дружества, т.е. TMK Europe GmbH и TMK Italia, разположени, съответно, в Германия и Италия. Експортната цена на горепосочения износ бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени, т.е. като се използват препродажните цени, платени или подлежащи на плащане на свързаното дружество от първия независим купувач в съюза през РПП, като цената е коригирана за всички възникнали разходи между вноса и препродажбата, както и за печалбата.
(35)
Ограничени количества са изнесени пряко на независими потребители в Съюза. Експортната цена за тези количества бе установена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(36)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за опаковане, транспорт, кредити и антидъмпингови мита.
(37)
TMK Group поиска да се вземат предвид някои характеристики, свързани с марката стомана, вида на нарязването и покритието на безшевните тръби, за да се гарантира обективното сравнение между безшевните тръби, реализирани на вътрешния пазар, и тези за износ.
(38)
От Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (ESTA) бе заявено, че всяко искане за промяна на определението на продукта или на методологията, използвани в първоначалното разследване или в последващо преразглеждане, е нарушение на член 11, параграф 9 от основния регламент и следва да не се взема предвид.
(39)
В това отношение разследването установи, че искането, отправено от TMK Group, не засяга определението на продукта, а дава възможност за определяне на допълнителни характеристики, които гарантират обективно сравнение между безшевни тръби, които имат общи белези. Освен това бе установено, че посочените допълнителни характеристики се отразяват върху цените и сравнимостта на цените.
(40)
Въз основа на горепосоченото бе сметнато, че искането е обосновано и следователно горепосочените характеристики бяха взети предвид.
(41)
TMK Group твърдеше, че в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент митата, платени при сделки DDP („доставено, мито платено“) следва да не се приспадат, за да се установи експортната цена. TMK Group твърдеше, че в сравнение с последния пълен 12-месечен период преди налагането на антидъмпингово мито върху износа на безшевни тръби от TMK за Съюза (1 юли 2005 г. - 30 юни 2006 г. или „референтния период“) митото е било надлежно отразено в цените, прилагани през РПП и в последващите продажни цени в Съюза.
(42)
В това отношение бе установено, че DDP цените, прилагани за първите несвързани потребители, не покриват дори разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита. т.е. тези сделки са като цяло на загуба. Отбелязва се също, че дори цените за сходни продукти да са нараснали с близо 30 % след референтния период, цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период. Въз основа на горепосоченото се приема, че не са представени убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени.
(43)
Също така се отбелязва, че дори ако се приеме, че митото е отразено в последващите продажни цени (quod non), член 11, параграф 10 от основния регламент изисква митото да е отразено както в препродажните цени, така и в последващите продажни цени.
(44)
След оповестяването TMK Group продължи да изразява възражения относно приспадането на митата от експортните цени и да твърди, че направената корекция на разходите за газ е довела до загуби, които според тях са със сигурност от по-ниска величина, без обаче да предостави други доказателства. TMK Group поддържа мнението си, че фактът че експортните цени франко завода следва да бъдат по-високи от производствените разходи, е законово необосновано и отново повтори, че критерият, който трябва да се разглежда, е единствено дали платените антидъмпингови мита са надлежно отразени в препродажната цена, начислена към несвързани клиенти, които са закупували на база DDP. Тъй като DDP цените, начислени на първите несвързани клиенти, не покриват разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита, дори без корекцията за газа, и понеже цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период, както е посочено в съображение 42 по-горе, се счита, че TMK Group не са представили убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени и в последващите продажни цени.
(45)
Въз основа на гореизложеното, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.1.4. Дъмпингов марж
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завода за всеки от производителите износители. За ТМK Group е установен единен общ дъмпингов марж чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за производителите износители от TMK Group.
(47)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на граница на Съюза, без платено мито, е 29,6 %. След оповестяването TMK Group обърна внимание на някои технически грешки в изчисленията на дъмпинга за двама от производителите си. Тези технически грешки бяха коригирани и среднопретегленият дъмпингов марж, установен за TMK Group, е 28,7 % вместо 29,6 %.
(48)
Отбелязва се, че за разлика от prima facie доказателствата, представени в искането за преразглеждане, посоченият дъмпингов марж е по-висок от съществуващото мито, приложимо към вноса на TMK Group. Увеличението е следствие от редица фактори: първо, доказателствата, представени в искането за преразглеждане, са се отнасяли само до някои сделки на един от тримата производители износители. За някои от тези сделки бе установено, че не се отнасят до разглеждания продукт. Второ, в хода на разследването, както бе посочено в съображение 23 по-горе, бе установено, че някои износни сделки на разглеждания продукт не са докладвани от групата. Най-накрая, твърдението на групата по отношение на митото като разход (вж. съображения 41 - 45) бе отхвърлено. Взети заедно тези обстоятелства, заедно с други обстоятелства, проверени в хода на разследването, доведоха до увеличението на дъмпинговия марж.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(49)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проверено дали има разумно основание да се сметне, че променените обстоятелства относно дъмпинга имат траен характер.
(50)
В искането си за преразглеждане TMK Group посочва, че са налице променени обстоятелства с траен характер, тъй като са осъществени значителни промени във вътрешната структура, както и съществени подобрения в производственото оборудване, което се е отразило пряко върху структурата на разходите.
(51)
Разследването разкри, че в действителност TMK Group е направила значителни инвестиции, които са подобрили ефективността и са увеличили капацитета. Като се имат предвид обаче увеличението на цените на суровините и ориентирането на продуктовата гама към продукти с по-висока добавена стойност, не можа да се потвърди, че производствените разходи са намалели. По отношение на подобренията, посочени в съображение 50, бе установено, че са от структурно естество и има малка вероятност да се променят в близко бъдеще.
(52)
Освен това бяха взети предвид тенденциите през РПП в експортните цени в държави, които не са членки на ЕС, и в ЕС след РПП. Бе установено, че износът в държави, които не са членки на ЕС, на идентични продукти, се реализира на съпоставими ценови равнища като експортните продажби в ЕС през същия период. По отношение на периода след РПП бе установено, че се наблюдават малко по-високи цени в сравнение с РПП, което съответства на международните тенденции при ценовите равнища. Следователно няма основания да се допусне, че експортните цени биха се изменили значително в обозримото бъдеще.
5. ИЗМЕНЕНИЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ
(53)
Като се имат предвид резултатите от разследването, се смята за целесъобразно антидъмпинговото мито, приложимо за вноса на разглеждания продукт от страна на TMK Group да се измени на 28,7 %. Измененото антидъмпингово мито следва да бъде определено на равнището на установения дъмпингов марж, понеже той е по-нисък от маржа на вредата, установен в първоначалното разследване.
(54)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, и получиха възможност да представят своите коментари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2012 година.
A TANÁCS 1269/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. december 21.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett orosz exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 24,1 %-os dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi orosz vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 35,8 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező OAO TMK-csoportra (a továbbiakban: a TMK-csoport vagy a kérelmező) - melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works - kivetett végleges dömpingellenes vám 35,8 %, azaz a maradványvám volt.
(2)
A TMK-csoport által az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmezett időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálat) megindítását követően a Tanács 812/2008/EK rendeletével (3) a TMK-csoport tekintetében 27,2 %-ra módosította az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot.
(3)
A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott intézkedéseket.
(4)
A fentieknek megfelelően a jelenleg hatályban lévő intézkedések az 585/2012/EU végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések. A TMK-csoportra (melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works) 27,2 %-os dömpingellenes vám vonatkozik.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(5)
A Bizottság 2011. október 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(6)
A felülvizsgálatot, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, a TMK-csoport által benyújtott megalapozott kérelem nyomán indították. A kérelmező a kérelemben prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.
1.3. Az érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(8)
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.
(9)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok, a moszkvai ZAO TMK Trade House, a litkarinói TMK Warehouse Complex LLC, a kölni TMK Europe GmbH, a leccói TMK Italia s.r.l. és a genfi TMK Global S.A. telephelyein.
1.4. A felülvizsgálati időszak
(10)
A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(11)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Oroszországból származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (6) szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(12)
Amint az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Oroszországban gyártott és az Unióba exportált termék, az Oroszországban előállított és a belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.1.1. Rendes érték
(13)
A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalatokon, a ZAO TMK Trade House-on és a TMK Warehouse-on keresztül történtek, amelyek a varrat nélküli vas- és acélcsöveket oroszországi független vásárlóknak továbbértékesítették.
(14)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön, független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív volt-e az Unióba exportra értékesített termékek összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített érintett termék teljes volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés minden exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(15)
A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített összvolumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át tette ki.
(16)
Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(17)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összvolumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(18)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus értékesítési összvolumenének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(19)
A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak.
(20)
Az előállítási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében - a gázra korlátozódóan - megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek.
(21)
Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáznak a német-cseh határnál (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba - amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket - irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.
(22)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport azt állította, hogy a gázár-kiigazítás ellentétes volt az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével és a WTO AD-megállapodás 2.2.1.1. pontjával. Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a TMK-csoport által fizetett belföldi gázár az oroszországi földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték ésszerűen - az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint - a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. A Bizottság a TMK-csoport állítását megalapozatlannak találta, és bizonyítékok hiányában elvetette.
3.1.2. Exportár
(23)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes exportmennyiségeit a TMK-csoport nem jelentette be, mivel úgy tekintette, hogy a szóban forgó varrat nélküli vas- és acélcsövek nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. A Bizottság szolgálatainak a helyszíni vizsgálatok során mutattak olyan mintákat, amelyeken az érintett termék kategóriájába állítólag nem tartozó, feldolgozás előtti és utáni termék keresztmetszete volt látható; ez azonban nem tekinthető meggyőző bizonyítéknak.
(24)
A kérdés megvizsgálása után megállapítást nyert, hogy ezek a varrat nélküli vas- és acélcsövek az érintett termék kategóriájába tartoznak. A kapcsolódó exportműveleteket a dömping kiszámítása során ezért figyelembe vették.
(25)
2012. november 9-én a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatáson a TMK-csoport úgy nyilatkozott, hogy elsősorban a nyilvánosságra hozatali dokumentumban felvetett osztályozási problémával kíván foglalkozni, amely szerinte körülbelül 13-14 %-kal növelte meg dömpingkülönbözetét. A TMK-csoport meglepetését fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy ezeket a termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak tekintették, és ismételten állította, hogy ezeket az exportált mennyiségeket azért nem jelentette be, mert e termékek „nyersdarabok” (más néven „üreges termékek”), nem pedig csövek, így véleményük szerint nem tartoznak az érintett termék kategóriájába. Azt is állították, hogy a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során valójában igen röviden foglalkoztak ezzel a kérdéssel. E tekintetben megjegyzendő, hogy 2012. augusztus 31-i beadványában maga a TMK-csoport állította a következőt: „a vizsgálat során alaposan tanulmányozták a kérdést, hogy a 7304 59 10 KN-kód alá eső »üreges« termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak kell-e tekinteni”. Valójában mind az Európai Acélcsőipari Szövetségnek (European Steel Tube Association, a továbbiakban: ESTA), mind a TMK-csoportnak több alkalommal is széleskörű lehetősége nyílt arra, hogy hozzászóljon ehhez a kérdéshez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a Bizottság szolgálatai - annak érdekében, hogy minden releváns információt összegyűjtsenek - felkérték a TMK-val kapcsolatban álló importőröket, hogy töltsék ki a kérdőív mellékletét, és a kapott információkat helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizték. Az állítás, miszerint a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során csak igen „röviden” foglalkoztak a kérdéssel, és hogy e termékeket az érintett termék kategóriájába sorolták, téves volt, ezért a Bizottság visszautasította.
(26)
A TMK-csoport ezenfelül azt is állította, hogy a vizsgálat ezen exportmennyiségekre való kiterjesztése jogtalan és megalapozatlan volt, mivel a Bizottság szolgálatainak nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a csövek nem voltak „megmunkálatlanok”, és megalapozatlan volt az a következtetés, miszerint ezek a „nyersdarabok”„félkészek” (vagy részben megmunkáltak) voltak.
(27)
Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a 7304 39 10 és 7304 59 10 KN-kód alá tartozó termékek a következők: varrat nélküli „cső és üreges profil” vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével), „megmunkálatlan, egyenes és egységes falvastagságú, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek és csővezetékek gyártásához való felhasználásra”. A 7304 39 10 és a 7304 59 10 alszámokhoz tartozó magyarázat így szól: „ide az általában beszúrással és meleghengerléssel vagy beszúrással és melegen történő húzással előállított varratmentes acélcsövek tartoznak; rendszerint nyersdarabnak nevezik. Arra szánják ezeket, hogy kisebb mérettűrésű, más alakú és falvastagságú csöveket készítsenek belőlük. Végeiket csupán durván levágják és sorjázzák, de egyébként befejezetlenek. Külső és belső felületük durva, és nincsenek revétlenítve. Továbbá nincsenek olajozva, cinkkel bevonva vagy festve sem.” A TMK-csoport és az ESTA által előterjesztett érvek mérlegelése után a Bizottság úgy tekinti, hogy a helyszíni ellenőrző látogatások során gyűjtött különböző dokumentumok (vásárlói megrendelés és specifikációk, vállalatközi szerződések, a vállalattal kapcsolatban álló importőrök által kibocsátott számlák, az ISO 9809-1 szabvány leírása) alapján ezek a csövek ténylegesen „félkészek” abban az értelemben, hogy meg kell felelniük bizonyos olyan követelményeknek és specifikációknak, mint például ez: „kiváló minőségű, hengerekhez melegen készre munkált SS csövek 34CrMo4 típusú vasból, amelyek az UNI EN 10083-1 és a DIN 1629 tárgyát képezik, »durvaszemcsésre lágyítottak«, »sima véggel« és a vásárlói megrendelésben meghatározott méretekkel rendelkeznek.” Ezenfelül a vásárlói megrendelésben és specifikációkban felsorolt további követelmények, mint például a „lehetséges hiányosságok ultrahangos tesztelése, a vastagság, az oválosodás és az egyenesség ellenőrzése” szintén arra utalnak, hogy e csövek további feldolgozás tárgyát képezik, az úgynevezett nyersdarabok esetében ugyanis nem ez a helyzet.
(28)
A TMK-csoport azt állította, hogy a „durvaszemcsésre lágyítottság” és a „sima végek” kritériuma nem szerepel a vonatkozó KN-kódok és a magyarázat szövegében annak meghatározásaként, hogy egy cső „megmunkálatlan”-e. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vámtarifaszámokhoz tartozó szövegek és a vonatkozó megjegyzések nem minden esetben tartalmaznak kimerítő felsorolást az érintett termékek minden tulajdonságáról. Amennyiben a szóban forgó termékekhez hasonlóan olyan termékekről van szó, amelyek különböző fajta áruk tulajdonságaival egyaránt bírnak, az osztályozás az importált áruk legfontosabb tulajdonságai alapján történik. Ezért a fent említett tulajdonságok, noha nem szerepelnek a vonatkozó KN-kódok és magyarázatok szövegében felsorolt kritériumok között, fontos tényezők maradnak annak eldöntéséhez, hogy a terméktípusok „megmunkálatlannak” és így a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód hatálya alá tartozónak tekintendők-e.
(29)
A TMK-csoport azt állította továbbá, hogy a szóban forgó csöveket nem lágyították, mivel azokat a tanúsítványban szereplő adatoknak megfelelően nem hőkezelték. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vásárló vásárlási specifikációi ennek ellentmondó információkat tartalmaznak, hivatkozva a termék hőkezelésére. E vásárlói specifikációkra további utalásokat tettek olyan egyéb dokumentumokban, mint a TMK-csoport által kibocsátott gyártói bejelentés, valamint a TMK-csoport és a független vásárló által aláírt szerződésekben szereplő specifikáció.
(30)
Megállapítást nyert továbbá, hogy a fent említett, a TMK-csoport által a helyszíni ellenőrzésen rendelkezésre bocsátott vállalatközi szerződésekben ezeket a termékeket eredetileg (az intézkedések hatálya alá tartozó) más KN-kód alá sorolták be, amelyeket aztán megváltoztattak az intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódra (ideértve a vizsgálati időszakot is), pedig a rendelkezésre álló információk alapján a vásárlói megrendelésben és a termékspecifikációban nem történt változás. A TMK-csoport azzal érvelt, hogy a KN-kód fent említett módosítása irreleváns, mivel az alkalmazandó vámosztályozási szabályok értelmében azok az objektív tulajdonságok számítanak, amelyek az árukat az Unióba történő behozatalukkor jellemzik. Bár az árukat Unióba való behozatalukkor jellemző objektív tulajdonságok fontos tényezők, a TMK-csoport nem tagadja, hogy a terméktípusokat az intézkedések hatálya alá tartozónak osztályozták, mielőtt ezt a besorolást a termékspecifikációk bármely módosítása nélkül megváltoztatták volna. Ez tekinthető az egyik olyan tényezőnek, amely arra enged következtetni, hogy az érintett terméktípusok a vizsgálat hatálya alá tartoznak.
(31)
Megállapítást nyert továbbá, hogy a független vásárló vásárlási specifikációi világosan „félig kész” termékeket említettek, nem pedig nyersdarabokat vagy üreges termékeket. Erre a TMK azzal érvelt, hogy vámosztályozási szempontból teljességgel irreleváns, hogyan írja le a terméket egy vásárló. Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy a vásárló termékleírásának annyiban van jelentősége, hogy a vásárló nyilvánvalóan tudatában van a termékkövetelményeknek a megrendelés idején. Ezért kétségbe vonható az az állítás, hogy a vásárló termékmeghatározása „teljességgel irreleváns”.
(32)
Ebből az következik, hogy a félig kész, hőkezeléssel előállított, a fent említett hengerek gyártására vásárolt varrat nélküli vascsöveknek meglehetősen részletes technikai/minőségi/méretbeli követelményeknek kell megfelelniük. Ezek a tulajdonságok egyértelműen nem felelnek meg a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód magyarázatában említett megmunkálatlanság fogalmának, ezért a Bizottság visszautasítja a TMK-csoport azon megjegyzését, miszerint a „megmunkálatlan” kifejezést állítólag helytelenül értelmezte.
(33)
Ellentmondva több előzetes kijelentésének, a TMK-csoport azt is állította, hogy ezeket a független vásárlónak értékesített termékeket nem csupán ugyanarra az alkalmazásra - azaz hengergyártásra - szánták, hanem át lehetett őket alakítani ún. „precíziós csövekké” is. A csoport azt állította, hogy a független vásárló először nyersdarabokat alakít át hidegen hengerelt csövekké (vagy precíziós csövekké), amelyeket aztán gázhengerekké dolgoznak át. Megjegyzendő, hogy ez az állítás nemcsak annak mond ellent, amit a TMK-csoport előzetes beadványaiban állított, hanem az ellenőrzési látogatások során gyűjtött dokumentumokban talált információknak is. A fentiektől függetlenül megjegyzendő, hogy ez a kiegészítő állítás új volt, azt késői stádiumban nyújtották be, és nem támasztották alá bizonyítékkal. Ráadásul a csoport bizonyítékot nyújtott be, amely állítólag azt bizonyította, hogy a független vásárló precíziós csöveket is értékesített. Megjegyzendő egyrészt, hogy a fent említett bizonyítékot a vizsgálat egy igen késői szakaszában nyújtották be, másrészt, hogy a bizonyíték a felülvizsgálati időszak vége utáni, annál jóval későbbi időszakra vonatkozik, és hogy a dokumentumok mindenféle típusú (vagy metszetű) hidegen hengerelt termék (cső) lehetséges értékesítésére vonatkoztak. A fenti érveket ezért elutasították.
(34)
Az érintett termék tekintetében az exportáló gyártók által az Unióba, uniós független vásárlók részére értékesített export nagy része két kapcsolódó kereskedelmi vállalaton, a németországi TMK Europe GmbH-n és az olaszországi TMK Italia s.r.l.-en keresztül zajlott. A fent említett exportok esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott, ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során az Unióban az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel.
(35)
A terméket korlátozott mennyiségekben exportálták közvetlenül uniós független vásárlóknak. Az említett mennyiségekre az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
3.1.3. Összehasonlítás
(36)
A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazításokat végeztek a csomagolás, a fuvarozási költségek, a hitelköltségek és a dömpingellenes vámok tekintetében.
(37)
A TMK-csoport kérte a varrat nélküli vas- és acélcsöveknél az acélfajta, a csavarmenettípus és a bevonat meghatározta bizonyos jellemzők figyelembevételét annak érdekében, hogy a belföldön és az exportra értékesített csövek közötti összehasonlítás igazságos legyen.
(38)
Az Európai Unió varrat nélküli csőipari védelmi bizottságának (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union - ESTA) állítása szerint a termékmeghatározás vagy az eredeti vizsgálatban, illetve az azt követő felülvizsgálatban alkalmazott módszerek módosítására vonatkozó bármely kérelem ellentmond az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének, és emiatt nem fogadható el.
(39)
E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport kérelme nem érintette a termékmeghatározást, sőt, általa további jellemzők azonosítása vált lehetővé, ezzel biztosítva az azonos jellemzőkkel rendelkező, varrat nélküli vas- és acélcsövek igazságos összehasonlítását. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy ezek a további jellemzők befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát.
(40)
A fentiek alapján a kérelmet indokoltnak tekintették, és a fent említett jellemzőket ezért figyelembe vették.
(41)
A TMK-csoport azon véleménynek adott hangot, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének megfelelően az exportárat a DDP („vámfizetéssel leszállítva”) szállítási feltétellel végrehajtott műveleteknél kifizetett vámok levonása nélkül kell kiszámítani. A TMK-csoport állítása szerint az általa értékesített varrat nélküli vas- és acélcsövek uniós exportjaira vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését megelőző utolsó teljes 12 hónapos időszakkal (2005. július 1-2006. június 30., a továbbiakban: a referencia-időszak) összehasonlítva a vám megfelelően megjelent a felülvizsgálati időszak során felszámított árakban és az Unióban történő későbbi értékesítéseknél alkalmazott árakban.
(42)
E tekintetben kiderült, hogy az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, így ezek a műveletek összességében veszteségesnek tekintendők. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a hasonló termékek árai kb. 30 %-kal nőttek a referencia-időszak óta, a nyersanyagok ára, amely átlagosan az előállítás költségének több mint 50 %-át teszi ki, több mint 70 %-kal nőtt ugyanazon időszak során. A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy nem nyújtottak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik az alkalmazott árakban.
(43)
Megállapítást nyert továbbá, hogy még ha el is fogadjuk (bár nem így van), hogy a vám megjelenik a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban, az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének értelmében a vámnak mind a viszonteladói árakban, mind a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban meg kell jelennie.
(44)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport továbbra is ellenezte a vámok exportárakból való levonását, és továbbra is azzal érvelt, hogy az alkalmazott gázár-kiigazítás veszteséget eredményezett, mely a véleménye szerint bizonyosan csekélyebb horderejű volt, ugyanakkor semmiféle bizonyítékot nem bocsátott rendelkezésre. A TMK-csoport fenntartotta azon véleményét, hogy a tény, miszerint a gyártelepi exportáraknak meg kellene haladniuk a termelési költségeket, jogilag nem volt helytálló, és ismételten azt állította, hogy csupán azt a kritériumot kell megvizsgálni, hogy a kifizetett dömpingellenes vámok megfelelően megjelennek-e a független, DDP-alapon vásárló független vevői által felszámított újraértékesítési árakban. Ugyanakkor, mivel az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, még a gázkiigazítás nélkül sem, és mivel a nyersanyagok ára, amely a gyártás költségének átlagban több mint 50 %-át teszi ki, - ahogyan azt a (42) preambulumbekezdés is említi - több mint 70 %-kal növekedett ugyanazon időszak során, a Bizottság úgy tekinti, hogy a TMK-csoport nem bocsátott rendelkezésre meggyőző bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a vám megfelelően megjelent a felszámított árakban vagy a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban.
(45)
A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően gyártelepi ár alapján, minden exportáló gyártóra külön-külön, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A TMK-csoport számára közös dömpingkülönbözetet határoztak meg: a csoportot alkotó exportáló gyártókra egyetlen súlyozott dömpingátlagot számoltak ki.
(47)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 29,6 % volt. A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport arra hívta fel a figyelmet, hogy gyártással foglalkozó entitásai közül kettő vonatkozásában adminisztrációs hibák történtek a dömping kiszámítása során. Ezeket az adminisztrációs hibákat kijavították, és a TMK-csoportra kiszámított súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet 29, 6 % helyett 28,7 %-ban állapították meg.
(48)
Megállapítást nyert, hogy ez a dömpingkülönbözet - a felülvizsgálati kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékokkal ellentétben - magasabb, mint a TMK-csoporttól származó importra alkalmazandó hatályos vám. A növekedést számos tényező magyarázza: először is a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyíték csak a három exportáló gyártó egyikének bizonyos műveleteihez kapcsolódott. E műveletek némelyike nem bizonyult az érintett termékhez kapcsolódónak. Másodsorban a vizsgálat során - ahogyan azt a (23) preambulumbekezdés is említi - a csoport nem jelentett néhány, az érintett termékre vonatkozó exportműveletet. Végezetül pedig a csoportnak a vámra mint költségre vonatkozó állítását (lásd a (41)-(45) preambulumbekezdés) elvetették. A dömpingkülönbözet növekedésének hátterében ezen elemek kombinációja, valamint egyéb, a vizsgálat során ellenőrzött elemek állnak.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(49)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömping tekintetében megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.
(50)
A TMK-csoport felülvizsgálati kérelmében említette, hogy egyes körülmények tartósan megváltoztak, mivel nagy változások történtek belső struktúrájában, és jelentősen javultak gyártási berendezései is, közvetlen hatást gyakorolva költségstruktúrájára.
(51)
A vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport valóban jelentős beruházásokat hajtott végre, amelyek megnövekedett hatékonysághoz és kapacitáshoz vezettek. Ugyanakkor, mivel a nyersanyagárak emelkedtek, valamint a termékportfólió a nagyobb hozzáadott-értéket képviselő termékek felé mozdult el, az előállítási költség csökkenéséről nem lehetett megbizonyosodni. Az (50) preambulumbekezdésben említett fejlődés strukturális természetűnek bizonyult, amely valószínűleg nem változik meg a közeljövőben.
(52)
A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a felülvizsgálati időszak során az Unión kívüli országokra, valamint a felülvizsgálati időszak után az Unióra alkalmazott exportárak alakulását. Megállapítást nyert, hogy az Unión kívüli országokba irányuló, azonos termékeket értékesítő export árszintjei összehasonlíthatók az ugyanabban az időszakban az Unióba irányuló exportértékesítések árszintjeivel. Ami a felülvizsgálati időszak utáni időszakot illeti, megállapítást nyert, hogy az értékesítések némileg magasabb áron történtek, mint a felülvizsgálati időszak során, ami összhangban áll a nemzetközi árszintalakulással. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy az előrelátható jövőben az exportárak jelentősen fluktuálnának.
5. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA
(53)
A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak bizonyul a TMK-csoporttól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 28,7 %-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél.
(54)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban az OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works vállalatokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.