РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 924/2012 НА СЪВЕТА
от 4 октомври 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 91/2009 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1515/2001 на Съвета от 23 юли 2001 г. относно мерките, които Общността може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (1) („регламентът относно правомощията във връзка със СТО“), и по-специално член 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („регламентът за налагане на окончателни мерки“).
Б. ДОКЛАДИ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНА ЗА УРЕЖДАНЕ НА СПОРОВЕ НА СТО
(2)
На 28 юли 2011 г. Органът за уреждане на спорове („ОУС“) на Световната търговска организация („СТО“) прие доклада на Апелативния орган и изменения с него доклад на групата на съдебните заседатели по спора „Европейски общности - окончателни антидъмпингови мерки по отношение на някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай“ (3) („доклади“). В посочените доклади бе констатирано, inter alia, че ЕС е действал в несъответствие със:
-
членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4) („основен регламент“), приложен в рамките на разследването на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („разследването относно скрепителните елементи“),
-
членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти при определянето на дъмпинга в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на определянето на промишлеността на Съюза в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на отчитането на обема на дъмпинговия внос в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на анализа на причинно-следствената връзка в рамките на разследването относно скрепителните елементи, и
-
членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация в рамките на разследването относно скрепителните елементи.
В. ПРОЦЕДУРА
(3)
На 6 март 2012 г., съгласно регламента относно пълномощията във връзка със СТО, бе започнато преразглеждане с публикуването на известие (5) в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“). Европейската комисия информира страните по разследването, довело до изготвянето на Регламент (ЕО) № 91/2009 („първоначалното разследване“), относно преразглеждането и начина, по който констатациите на докладите по отношение на регламента за налагане на окончателни мерки е трябвало да бъдат взети под внимание.
Г. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(4)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република (наричани по-долу „скрепителни елементи“ или „разглежданият продукт“).
(5)
Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
(6)
Докладите не засягат констатациите, изложени в съображения 40-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, отнасящи се до разглеждания продукт и сходния продукт.
Д. ПРЕРАБОТЕНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ ВЪЗ ОСНОВА НА ДОКЛАДИТЕ
(7)
Както е посочено в известието за започване, Комисията извърши повторна оценка на окончателните констатации от първоначалното разследване, като взе под внимание препоръките и решенията на ОУС. Тази повторна оценка се основава на информацията, събрана при първоначалното разследване, и информацията, събрана след публикуването на известието.
(8)
Първоначалното разследване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г. („разследваният период“ или „РП“). По отношение на параметрите от значение в контекста на оценката на вредата, бяха анализирани данни, обхващащи периода от 1 януари 2003 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
(9)
Настоящият регламент има за цел коригиране на аспектите от регламента за налагане на окончателни мерки, за които в приетите от ОУС доклади бе констатирано, че не са в съответствие с изискванията, и привеждане на регламента за налагане на окончателни мерки в съответствие с препоръките и решенията на ОУС.
1. Индивидуално третиране: прилагане на член 9, параграф 5 в регламента за налагане на окончателни мерки
(10)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации от първоначалното разследване относно изложените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от основния регламент, приложен в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(11)
Както е посочено в съображения 81 и 84 от регламента за налагане на окончателни мерки, за петимата включени в извадката производители износители, както и за трима разгледани поотделно производители износители, които поискаха индивидуално третиране („ИТ“), бе установено, че отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент. Както е посочено в съображения 62 и 78 от регламента за налагане на окончателни мерки, четирима производители износители, които първоначално бяха включени в извадката, както и едно дружество, на което бе осигурено индивидуално разглеждане, бяха счетени за неоказали съдействие дружества, тъй като те представиха информация, която не съответства на доказателствата, събрани в хода на разследването.
(12)
В светлината на препоръките във връзка с член 9, параграф 5 от основния регламент, които се съдържат в докладите, Комисията прикани производителите износители от Китайската народна република да заявят своя интерес и да предоставят необходимата информация, за да бъде преразгледано тяхното настоящо положение, ако износът им за Европейския съюз понастоящем е предмет на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, и ако те считат, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Комисията също така прикани тези производители да заявят дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент. Тези заинтересовани страни бяха поканени да заявят своя интерес в срок от 30 дни след публикуването на известието за започване и да предоставят информация по следните два въпроса:
-
дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ към момента на започване на първоначалното разследване, и
-
да предоставят информация за количествата на износа за Европейския съюз и експортните цени през РП, използван при първоначалното разследване.
(14)
Някои производители износители в КНР изразиха опасения относно процедурата за прилагане на докладите на ОУС, установена в известието за започване. Те изтъкнаха по-специално, че считат публикуваните срокове за прекалено кратки. Те изразиха твърдението, че на производителите износители е била наложена излишна административна тежест, което е оказало възпиращ ефект и им е попречило да получат индивидуално третиране.
(15)
Опасенията, изразени от тези производители износители, бяха счетени за неоснователни. Комисията счете този срок за подходящ с оглед на административната тежест и малкия обем на изисканата информация. В известието за започване бе разяснено, че възможността за преразглеждане на сегашното положение на даден производител износител ще бъде разгледана след получаване на заявление, включващо следната информация:
-
обикновена декларация, че производителят износител счита, че е бил демотивиран и поради това не е оказал съдействие и не е поискал ИТ, и
-
съвсем основни данни, които показват, че той е изнасял разглеждания продукт за ЕС по време на първоначалния разследван период.
(16)
Единствената цел, с която бе изискана тази информация, бе да се даде възможност на Комисията да установи кои производители износители евентуално са били в състояние да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване, но са счели, че са били демотивирани да направят това. Срокът от 30 дни бе счетен за достатъчен, за да се отговори на искане за обикновена декларация и съвсем основни данни, и не може да се разглежда като налагане на прекомерна административна тежест. Китайската търговска камара и един от китайските производители износители заявиха, че с искането за предоставяне на информацията, посочена в съображение 15 по-горе, Комисията е наложила условия на китайските производители износители, въпреки че ИТ по принцип следва да бъде предоставено съгласно членове 6.10 и 9.3 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Според твърдението този подход е в разрез с препоръките на ОУС и посочените страни приканиха Комисията да се свърже с китайските производители износители ex officio и да посочи, че ще им бъде предоставено ИТ. В тази връзка Комисията счете, че чрез публикуването на известието за започване, което бе изпратено на всички известни китайски производители износители, както и на тяхното търговско сдружение и на националните им органи, Комисията се е свързала с всички китайски производители износители, като ги е приканила да заявят своя интерес в срок от 30 дни, ако са осъществили износ през първоначалния разследван период и не са се представили при първоначалното разследване. Последното не следва да се счита за „условие“ в смисъл на „изпитване“, както бе представен въпросът от посочените страни, а по-скоро за деклариране на факт, който показва, че те наистина са били засегнати от първоначалното разследване. На последно място следва да се отбележи, че информацията, свързана с изнесените продукти, се изисква с цел да се провери дали трябва да се направят промени в първоначално подбраната извадка и няма връзка с въпроса за ИТ. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(17)
От 15-те дружества, които заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване и отправиха запитвания в рамките на определения срок:
-
десет дружества са производители износители, които вече бяха заявили своя интерес и бяха оказали съдействие на първоначалното разследване. Това показва, че те не са били демотивирани да съдействат и да поискат ИТ при първоначалното разследване и поради това тяхното положение не може да бъде преразгледано в контекста на настоящото преразглеждане; едно от посочените десет дружества, което поиска преразглеждане на действащите мита, прилагани спрямо него, бе поканено да внесе искане за преразглеждане до Комисията съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент,
-
едно от дружествата бе нов производител износител (т.е. не е изнасяло за ЕС по време на първоначалното разследване). Следователно това дружество не е било в състояние да окаже съдействие и да поиска ИТ при първоначалното разследване поради тази причина. То бе информирано за процедурите за внасяне на искане за предоставяне на статут на нов производител износител по силата на член 2 от регламента за налагане на окончателни мерки,
-
по отношение на две дружества бе счетено, че не са производители износители, а търговски дружества, така че те бяха информирани, че не са засегнати от настоящото преразглеждане,
-
двама производители износители заявиха, че отговарят на критериите и поискаха положението им да бъде разгледано. Едно от тези дружества обаче впоследствие оттегли заявлението си.
(18)
На дружествата, които бяха отправили запитвания, бе предоставена възможността да представят своите коментари по предоставената им информация.
(19)
По отношение на производителя износител, който заяви, че отговаря на критериите и поиска положението му бъде разгледано, бе констатирано, че попада в обхвата на критериите, определени в точка 1 от известието за започване. Този производител износител също така поиска индивидуално разглеждане по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, като твърдеше, че ако не е бил демотивиран да окаже съдействие по време на първоначалното разследване, той е щял да поиска такова третиране. Като се има предвид, че по време на първоначалното разследване всички производители износители, подали такова искане, бяха разгледани индивидуално, от съображения за еднакво третиране неговото искане бе прието.
(20)
На 6 юни 2012 г. бе публикувано известие (6), с което се съобщава започването на преразглеждане на положението към момента за този производител износител, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd („BFC“). Изнесените от този производител износител количества през РП възлизат на по-малко от 0,4 % от общия износ от КНР през РП. С оглед на този факт Комисията счете, че не съществува необходимост да променя първоначалната извадка от производители износители. Въпросник бе изпратен само на производителя износител в КНР и свързаните с него дружества в ЕС, участващи в препродажбата на разглеждания продукт по време на първоначалния РП.
(21)
Комисията потърси и провери цялата информация, за която бе преценено, че е необходима за определяне на дъмпинга, и извърши проверки в помещенията на следните свързани дружества:
-
Bulten Sweden AB, Гьотеборг, Швеция,
-
Bulten GmbH, Бергкамен, Германия.
(22)
Комисията заключи, че на BFC не следва да се предостави ИТ в съответствие с препоръките в докладите на ОУС относно член 9, параграф 5 от основния регламент.
2. Определени аспекти на определяне на дъмпинга в разследването относно скрепителните елементи
(23)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации на първоначалното разследване относно посочените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти на определянето на дъмпинга в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(24)
В контекста на отворения диалог, проведен с някои китайски производители износители и Китайската търговска камара, на страните бе предоставена по-подробна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от оказалия съдействие индийски производител, за да се отговори на препоръките на ОУС на СТО относно членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, посочени в съображения 28-53 по-горе. Тази информация се отнася по-специално до характеристиките на продукта, които са били счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност и са били използвани при сравнението с разглеждания продукт, т.е. факта, че индийските продажби на вътрешния пазар са разделени на „стандартни“ продажби и „специални“ продажби, и бе установен класът на якост за всяка сделка. След това бе изчислена нормална стойност за килограм за всеки клас на якост, както е посочено в таблицата за КНП.
(25)
Комисията се концентрира върху два елемента на сравнение с решаващо значение, а именно клас на якост и стандартни или специални скрепителни елементи, както е посочено в съображения 48-50 от регламента за налагане на окончателни мерки. Разграничението между „специални“ и „стандартни“ бе добавено като нов елемент на сравнение по време на разследването, а класът на якост бе използван като друг основен критерий за сравнение, за който бе подадена информация от повечето китайски производители износители по време на първоначалното разследване.
(26)
Както е посочено в съображение 56 от регламента за налагане на окончателни мерки, стандартните скрепителни елементи, произведени в държавата аналог, биха могли да бъдат сравнени със скрепителните елементи, изнасяни за ЕС от включените в извадката производители от КНР, тъй като бе констатирано, че те имат същите основни физически и технически характеристики като продуктите, изнасяни от КНР.
(27)
Нормалната стойност е изразена като цената франко завода, коригирана, за да се отчете ценовият ефект на етапа на контрол на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
2.1. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(28)
На 30 май 2012 г. на всички заинтересовани страни бе разгласена допълнителна информация по отношение на видовете на продукта, използвани за целите на сравняването на нормалната стойност и експортната цена. Както е посочено в известието за започване, по-точна информация относно характеристиките на продукта, които бяха счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност, бе предоставена на всички заинтересовани страни.
(29)
Съдържанието на обяснителна бележка за разгласяване на информация бе свързано с нормалната стойност, която бе определена на базата на цените на разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар от оказалия съдействие индийски производител. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде установена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог. Двама индийски производители се съгласиха да окажат съдействие, като отговориха на въпросника. Данните, предоставени в техните отговори на въпросниците, бяха проверени в обектите на тези две дружества. Само едно от дружествата обаче представи достатъчно подробни данни, които да се използват като основа за установяване на нормалната стойност.
(30)
Както е посочено в съображение 90 от регламента за налагане на окончателни мерки, „използването на данни от втория индийски производител беше подложено на съмнение от редица вносители и производители на основание, че i) за количеството, произведено и продадено на индийския вътрешен пазар от въпросния производител, се твърди, че не би било представително за количеството, изнасяно от КНР за Общността, и ii) за въпросния индийски производител се твърди, че има търговски връзки с един от подкрепящите жалбата производители от Общността. В това отношение следва да се отбележи, че i) обемът на продажбите на въпросния индийски производител беше счетен за достатъчно представителен с оглед на това да позволи установяването на надеждна нормална стойност, и ii) фактът, че производител от страната аналог има връзки с подкрепящ жалбата производител от Общността не обезсмисля избора на въпросната страна аналог. Беше отбелязано, че тези връзки са били установени след ПР. Предвид горното и липсата на съдействие от страна на производители от друга трета страна изборът на Индия за страна аналог беше счетен за разумен“.
(31)
С оглед на условията на конкуренция и откритост на индийския пазар и факта, че съдействащият индийски производител продава видове на продукта, сравними с тези, изнасяни от производителите износители от КНР, бе направено заключението, че Индия е подходяща трета държава с пазарна икономика по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
(32)
В обяснителната бележка за разгласяване на информация бе посочено, че данните относно продажбите на вътрешния пазар обхващат разследвания период, но не съдържат контролния номер на продукта („КНП“). Индийският производител обаче бе в състояние да посочи класа на якост на продавания скрепителен елемент, както и дали този скрепителен елемент е „стандартен“ или „специален“ съгласно определението в регламента за налагане на окончателни мерки. Необходимостта да се прави разграничение между стандартни и специални скрепителни елементи не бе установена в началото на разследването, когато КНП са били създадени.
(33)
При все това Комисията отбеляза, че това разграничение е оказало влияние върху сравнимостта на цените и следователно тези данни бяха изискани от индийския производител и той ги предостави. Индийските продажби на вътрешния пазар бяха разделени на „стандартни“ и „специални“ продажби и след това бе установен класът на якост за всяка сделка. За всеки клас на якост бе изчислена нормална стойност за килограм, както бе посочено първоначално в таблицата за КНП.
(34)
Останалите особености на първоначалния КНП не бяха използвани не само защото индийският производител не бе в състояние да осигури толкова подробни данни, но също и поради следните причини:
-
Диаметърът и дължината не се смятат за имащи отношение, тъй като анализът бе извършен въз основа на теглото, като по този начин автоматично се вземат под внимание всички разлики, произтичащи от различния диаметър или дължина на скрепителния елемент.
-
Не бяха налице признаци, че съществуват разлики по отношение на хрома в покритието или в покритието като цяло - по същество показател за галванизация - между продуктите на индийския производител и китайските скрепителни елементи.
-
По отношение на единственият друг елемент на КНП - кода по КН, бе сметнато, че той не би бил надежден показател, тъй като китайските или индийските органи не правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС.
(35)
Ето защо Комисията се съсредоточи върху две разлики между продуктите, които са от решаващо значение: класа на якост, от една страна; и стандартни или специални скрепителни елементи, което е показател за разлики по отношение на клиентите и разлики в качеството, от друга страна.
(36)
Нормалната стойност е изразена франко завода, коригирана надолу, за да се премахне ценовият ефект на контрола на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
(37)
Комисията информира всички заинтересовани страни, че нормалната стойност не може да бъде разгласена, тъй като се отнася до поверителната цена на един-единствен индийски производител на вътрешния пазар. Въпреки това заинтересованите страни бяха информирани, че „стандартната“ нормална стойност на скрепителен елемент от клас на якост 8.8 („G“ в таблицата за КНП), който е стандартен вид, обикновено изнасян от китайските производители, бе изчислена в диапазона от 9 до 12 CNY за килограм франко завода.
2.2. Получени коментари относно обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(38)
Един вносител и четирима производители износители изразиха твърдението, че срокът, предоставен на страните да представят коментари относно допълнителната информация (10 дни), е бил твърде кратък. Комисията обаче счита, че горепосоченият срок бе уместен, като се има предвид, че предоставената информация е само допълнение към това, което вече бе разгласено в регламента за налагане на окончателни мерки в края на първоначалното разследване. Срокът, предоставен за разглеждане и коментар на тази допълнителна информация, бе счетен за разумен.
(39)
Някои страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила, че не разполага с каквато и да била нова информация по отношение на физическите характеристики, различни от класа на якост на продуктите, използвани за определяне на нормалната стойност. Това твърдение следва да бъде отхвърлено. На този етап от прегледа Комисията само предостави допълнителни пояснения за начина, по който нормалната стойност бе установена при първоначалното разследване. Важно е да се подчертае, че „якостта“ бе определена като една от имащите отношение характеристики от страна на китайските производители износители. Това обаче не означава, че Комисията не е разполагала с никакви данни относно други физически характеристики.
(40)
Същите страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила по време на изслушванията по отношение на евентуални корекции, които трябва да бъдат направени за целите на сравнението между експортните цени и нормалната стойност, че ще бъде предпочетено коригиране въз основа на анализ на цените, отколкото на анализ на разходите. В действителност Комисията поясни, че в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент следва да се направи сравнение с надлежно отчитане на разликите, които влияят върху сравнимостта на цените, а не на разликите по отношение на разходите.
(41)
Впоследствие тези страни повториха твърдението си, че следва да бъдат направени корекции, за да се вземат предвид разликите по отношение на производствените разходи, като например разликите по отношение на ефективността на потреблението на суровината; разлики по отношение на потреблението на валцдрат; по отношение на потреблението на електроенергия, самостоятелно произведената електроенергия, производителността на заето лице, разумното равнище на печалба и разликите във връзка с оборудването. Както бе посочено по-горе, член 2, параграф 10 от основния регламент се отнася до цените, а не до разходите. Тези страни не приведоха доказателства, че предполагаемите разлики в разходите са довели до разлики в цените. При разследвания, свързани с икономики в преход, каквато е например икономиката на Китай, се използва държава аналог, когато това е оправдано, за да се предотврати отчитането на цени и разходи в държави с непазарна икономика, които не са нормалният резултат от действието на пазарните сили. Поради това за целите на установяване на нормалната стойност се използват като заместител разходите и цените на производителите във функциониращи пазарни икономики. Следователно тези искания за корекции, при които да се вземат предвид разликите в производствените разходи, се отхвърлят.
(42)
Тези страни също така изразиха твърдението, че допълнителната информация, предоставена на 30 май 2012 г. относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, е била непълна, доколкото според тях е липсвала информация по следните въпроси: разлики във връзка с вида на скрепителния елемент; покритие и използване на хром; диаметър и дължина; възможност за проследяване, ISO 9000; единица за дял на дефектите; както и други аспекти на твърдост, огъване, якост, устойчивост и други коефициенти на триене. Те поискаха разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не бяха счетени за имащи отношение. Тези въпроси бяха разяснени в две обяснителни бележки за разгласяване на информация, съответно изпратени на 5 юли и добавени към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, на 11 юли 2012 г.
2.3. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(43)
След искането за допълнителна информация, отправено от страните, посочено в съображение 42 по-горе, втора обяснителна бележка за разгласяване на информация бе изпратена на всички заинтересовани страни на 5 юли 2012 г. В тази бележка бе предоставена следната допълнителна информация:
-
Таблица, показваща диапазоните на ценовите нива на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител. Бе посочено също така, че много голяма част от износа от китайските производители попада в обхвата на клас на якост G.
-
Задълбочен анализ на данните в Индия показа, че продаваните на вътрешния пазар стандартни скрепителни елементи са с галванично покритие, отговарящо на КНП код „А“. Поради това Комисията предложи да се направи сравнение на нормалната стойност с покритие тип А за изнасяните модели.
-
След персонално извършен анализ на данните за цените на вътрешния пазар на Индия информацията относно диаметъра и дължината бе извлечена от текста с кодовете на продажбите, използвани от индийския производител. За да се даде възможност за сравнение с износа на китайските дружества, тези данни бяха обобщени в определени диапазони, за да се направи разграничение между основните размери на продукта:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от М4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
-
Поради това Комисията предложи да използва тези данни за допълнително прецизиране на нормалната стойност и за изчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на тази (прецизирана) информация. Когато изнасяните скрепителни елементи не попадат в тези диапазони, те не се използват за изчисляване на дъмпинга. Това засегна само много малко количество от износа.
-
Комисията предостави за справка предложените ревизирани КНП:
Показател
Описание
КНП
Стандартни/специални
Стандартен скрепителен елемент
S
Специален скрепителен елемент
P
Клас на якост
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Покритие
Галванично покритие
A
Диаметър
от M4 до M10
S
от М12 до М20
M
от М22 до М30
L
Дължина
от 0 до 100 mm
S
от 101 до 200 mm
M
от 201 до 300 mm
L
-
Комисията представи преглед на дъмпинговите маржове, изменени съгласно предложението, посочено в обяснителната бележка за разгласяване на информация, като отбеляза, че изменените антидъмпингови маржове не биха били автоматично антидъмпинговите мита, които ще подлежат на правилото за по-ниското мито.
-
На последно място, бяха предоставени нови таблици 22, 23, 32, 33 и 34 на един производител от ЕС в отговор на коментарите от някои заинтересовани страни, че допълнителната информация, предоставена с обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г., е непълна, доколкото някои от елементите в тези таблици липсват или не са обобщени по подходящ начин.
2.4. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(44)
Някои от страните поискаха допълнителна информация за ценовото равнище на нормалната стойност. Както е посочено в съображение 82 по-долу, ценовото равнище не може да бъде разгласено на заинтересованите страни, тъй като то представлява поверителна информация относно цените на един използван за аналог производител. Неповерителна версия на нормалната стойност по клас на якост за стандартните скрепителни елементи обаче бе разгласена на 5 юли 2012 г. на китайските производители износители, поискали такава допълнителна информация, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В тази обяснителна бележка Комисията предостави таблица, показваща диапазоните на ценовите равнища на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител.
(45)
Някои страни също така изразиха твърдението, че Комисията ги е информирала по време на изслушване, проведено на 26 юни 2012 г., че продажбите на индийския вътрешен пазар включват два вида покритие - „А“ и „В“, съгласно таблицата за КНП, използвана при първоначалното разследване. Това твърдение е необосновано. Комисията информира посочените страни, че на този етап от прегледа тя разглежда видовете покритие, използвани от индийския производител при стандартните скрепителни елементи. По време на последващото изслушване, проведено на 3 юли 2012 г., и посредством информационна бележка, добавена на 11 юли 2012 г. към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, всички страни бяха информирани, че индийският производител използва покритие „A“ за производството на стандартни скрепителни елементи.
(46)
По време на изслушването, което се проведе на 11 юли 2012 г., същите страни поискаха Комисията да разясни как е било извършено разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи на индийския производител. Комисията посочи, че това е направено въз основа на имената на клиентите. Както е видно обаче от протокола, изготвен от служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, Комисията заяви преди края на изслушването, че ще трябва да изясни този въпрос, което бе направено в допълнителна информационна бележка от 13 юли 2012 г., която бе изпратена на страните, взели участие в изслушването, и бе добавена към неповерителната версия на досието за справка от всички заинтересовани страни. Изявлението, направено от посочените страни, според които Комисията е заявила, че „разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи е извършено, inter alia, въз основа на имената на клиентите“, следователно е непълно, тъй като бе предоставена повече информация по този въпрос, както е посочено в съображението по-долу.
(47)
По отношение на разликата между стандартните и специалните скрепителни елементи, в бележката на Комисията от 13 юли 2012 г. бе разяснено, че „не може да се изключи възможността автомобилната промишленост също да използва стандартни скрепителни елементи за някои приложения“. Някои страни изразиха твърдението, че Комисията счита, че скрепителните елементи за автомобилостроенето също биха могли да се разглеждат като стандартни. Това твърдение е необосновано. Както ясно се обяснява в посочената бележка, изявлението на Комисията бе направено в отсъствието на списък с клиентите на индийския производител. Както бе установено обаче при първоначалното разследване и е разяснено допълнително в раздел 2.7 по-долу, от съображения за качество и търговски съображения производителите на автомобили винаги поръчват скрепителни елементи, които са специално проектирани, така че да спазят изискванията на стандартите ISO за тази промишленост. Следователно всички скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, се считат за „специални“ продукти от производителите на скрепителни елементи, включително в Индия, според информацията, открита на уебсайтовете на индийските производители на автомобили. Тъй като индийският производител ясно определи като „специални скрепителни елементи“ всички части, произведени по специален проект, Комисията счита, че стандартните скрепителни елементи, предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартните скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване.
(48)
Китайската търговска камара и китайски производител износител представиха подобни твърдения, както е посочено по-горе по отношение на възможното включване на скрепителните елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, в нормалната стойност, и освен това изразиха твърдението, че скрепителните елементи за автомобилостроенето, които не са изработени в съответствие с конкретен проект на клиент, все пак трябва да преминат през специален контрол на качеството или трябва да отговарят на изискванията за възможност за проследяване, което ги прави по-скъпи, и по принцип следва да се считат за специални скрепителни елементи. Те изразиха твърдението, че констатациите на Комисията, според които скрепителните елементи, използвани за високотехнологични приложения, които обаче не са произведени по чертежи на ползвателя, въпреки всичко трябва да се считат за специални скрепителни елементи, са неоснователни и поради това Комисията е действала в несъответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, като е нарушила принципа на обективно сравнение. Освен това те считаха, че констатациите на Комисията, основаващи се на разделянето, направено от индийския производител, не са били предмет на проверка на място. В светлината на горепосоченото те поискаха от Комисията да преразгледа разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи и ако това не е възможно, да се използва различен набор от данни за нормалната стойност.
(49)
Обосновката на Комисията по отношение на разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи вече е разгледана в съображение 47 по-горе. По отношение на твърдението за липсата на проверка на разделянето, извършено от индийския производител, Комисията провери списъка на продажбите чрез няколко проверки на протичането на операциите (т.е. задълбочена проверка на извадка от сделки за продажби, включени в списъка на продажбите, за да се провери тяхната точност) съгласно стандартните процедури за проверка. В допълнение последващото разделяне на този списък с продажби, предоставен от индийския производител, бе сравнено със средното ценово равнище на разделянето, както е обяснено в посочената бележка. Следователно твърдението, че Комисията е приела на доверие данните, предоставени от индийския производител, не е обосновано.
(50)
Освен това критериите, използвани от индийския производител, за да се състави определение за специалните скрепителни елементи, т.е. изработени в съответствие с чертеж на клиента, както е споменато в съображение 47 по-горе, предоставят достатъчно гаранции за надеждността на данните. При първоначалното разследване Комисията вече извърши корекция на нормалната стойност, за да се вземат под внимание мерките за контрол на качеството, прилагани от индийския производител, които не бяха установени за китайските производители, включени в извадката. При тези обстоятелства Комисията не смята за необходимо да прибегне до друг набор от данни за нормалната стойност, както бе предложено от засегнатите страни. На последно място, както бе посочено в съображение 89 от регламента за налагане на окончателни мерки, въпреки усилията на Комисията други производители от евентуална държава аналог не предложиха да окажат съдействие в рамките на процедурата.
(51)
Относно използването на данните от индийския производител от държавата аналог за установяване на нормалната стойност, Сдружението на европейските разпространители (EFDA) заяви, че тази техника не е подходяща, като се има предвид, че неговите продуктова гама, обем на производството, потребителски профил, метод на разпространение и пазарна позиция не са сравними с положението на китайските производители износители. Освен това от сдружението заявиха, че китайските цени са били ниски, тъй като те отразяват ползите от големите производствени обеми на стандартни продукти, тъй като те са специализирани и ефективни производители. Освен това от EFDA поискаха по-подробна информация за цените и обема на производство на индийския производител по отношение на стандартните скрепителни елементи. На последно място, EFDA представи данни на Евростат в подкрепа на своите твърдения, че сравнението по отношение на експортните цени от КНР и Индия за два конкретни кода по КН ще покаже, че индийският износ на тези продукти е бил под 4 % от износа на КНР и че Индия не е надежден доставчик на тези продукти за експортните пазари.
(52)
По отношение на целесъобразността на избора на индийския производител от държавата аналог се прави препратка към последната част от съображение 49 по-горе. По отношение на общото твърдение, че китайските експортни цени отразяват ползите от големите производствени обеми, тези твърдения не бяха обосновани или изразени количествено по съдържателен начин, който би могъл да спомогне за извършването на анализа на този етап от прегледа. Що се отнася до искането за допълнителна информация по отношение на данните на индийския производител се прави препратка към съображение 82 относно поверителността. По отношение на твърдението, че износът от Индия не е бил сравним с този от КНР по време на РП и след него, за определяне на нормалната стойност именно цените на индийския вътрешен пазар се считат за имащи отношение в съответствие с основния регламент, а не индийските експортни цени. Следователно тези твърдения на EFDA са неоснователни.
(53)
Във връзка с въпроса за покритието, използвано от индийския производител, Китайската търговска камара и китайски производител износител изразиха съмнения и поискаха Комисията да разясни как поверителната информация доказва по убедителен начин, че индийският производител е продавал единствено скрепителни елементи с галванично покритие на вътрешния си пазар. По време на проверката индийският производител предостави доказателства, които позволиха на Комисията да заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са с галванично покритие, съответстващо на покритие тип „A“ на първоначалния КНП. При тези обстоятелства Комисията счита, че доказателствената документация е достатъчна, за да се заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са били с галванично покритие. В тази връзка бе направена корекция на разликата по отношение на хрома, както е посочено в съображение 81 по-долу.
2.5. Допълнителна информация, изискана след получаването на обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(54)
Някои производители износители поискаха допълнителни разяснения и информация, за да бъдат в състояние евентуално да поискат корекции в техния дъмпингов марж, установен при първоначалното разследване, въз основа на следните съображения:
а)
характеристики на „видовете на продукта“ (кодове по КН, клас на якост, стандартни и специални части) за определянето на нормалната стойност;
б)
допълнителна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, използвани за определянето на нормалната стойност;
в)
разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не са били използвани; и
г)
корекции, които да се направят за отчитане на разлики във физичните характеристики.
(55)
Що се отнася до буква а) по-горе, както е посочено в настоящата информационна бележка, предоставена на 30 май 2012 г., класът на якост на скрепителните елементи, продавани от оказалия съдействие индийски производител, бе показателят за якост, съдържащ се в КНП, използван във въпросника, изпратен до всички страни. Класът на якост бе установен чрез използването на същите имащи отношение елементи на КНП на индийския производител в списъците с продажби, проверени по време на посещенията за проверка на място.
(56)
Разграничението между специални и стандартни скрепителни елементи бе разяснено в съображение 54 от регламента за налагане на окончателни мерки. „Специални“ скрепителни елементи са тези, които са произведени по чертеж на клиент. „Стандартни“ скрепителни елементи са тези, които са произведени за складови наличности, а не според изискванията на конкретен клиент. Необходимостта от разграничение между стандартните и специалните скрепителни елементи, произвеждани от оказалия съдействие индийски производител, бе призната в пълна степен и, както е посочено в съображения 51 и 54 от регламента за налагане на окончателни мерки, сравнението между експортната цена и нормалната стойност за включените в извадката китайски производители износители бе направено между скрепителни елементи от вида „стандартни“.
(57)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква б), от съображения за поверителност не е възможно да се разгласят точните видове на модела винтове и болтове, продаван от индийския производител. При все това, както бе посочено по-горе, бе направено сравнение на база тегло в рамките на една и съща категория стандартни или специални скрепителни елементи и в рамките на същия клас на якост, посочен в КНП.
(58)
Също по отношение на въпросите, повдигнати в буква б), няколко заинтересовани страни поискаха повече информация относно покритието. Данните от първоначалното разследване бяха анализирани по-подробно и това показа, че продуктът, продаван като „стандартен“ на вътрешния пазар в Индия, има основно покритие, т.е. галванично покритие. Тази информация бе предоставена по време на изслушванията, поискани от заинтересованите страни, и бе разгласена отново на заинтересованите страни, които поискаха тези сведения, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(59)
Двама от включените в извадката производители износители поискаха повече информация относно корекциите във връзка с използването на хром в покритието. Данните за продажбите, предоставени от оказалия съдействие индийски производител, бяха анализирани допълнително, което доведе до корекция в нормалната стойност за отчитане на разликата по отношение на хрома, както е обяснено в съображение 81 по-долу. Същите двама производители износители поискаха повече яснота по въпроса как е била определена рентабилността за продажбите на вътрешния пазар, осъществени от оказалия съдействие индийски производител; дали производствените разходи са били съобщени въз основа на КНП, или са били използвани средните разходи; както и дали нормалната стойност включва продажбите към свързани дружества.
(60)
Цялата имаща отношение информация във връзка с нормалната стойност бе посочена в съображение 94 от регламента за налагане на окончателни мерки. Също така бе пояснено, че са били използвани само продажби на вътрешния пазар към несвързани дружества.
(61)
По-късно тези двама производители износители заявиха, че имат сериозни съмнения по въпроса дали изпитванията във връзка с рентабилността и представителността са извършени по правилен начин. По-конкретно, по отношение на изпитването за представителност, тези производители износители изразиха съмнение дали количествата на продажбите на вътрешния пазар, осъществени от индийския производител, възлизат на над 5 % от техните експортни продажби на преразгледаните продуктови групи. По отношение на изпитването за представителност бе установено, че в случаите, когато условието за 5 % не е изпълнено за определен вид на продукта, за продажбите на вътрешния пазар все пак бе установено, че са с достатъчен обем, че да се осигури правилно сравнение. По отношение на рентабилността се потвърждава, че тази оценка бе извършена въз основа на вида на продукта.
(62)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква в) по-горе, а именно защо не е бил използван пълният КНП за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, по време на разследването стана ясно, че пълният КНП не би бил надежден показател. На първо място, защото нито китайските, нито индийските органи правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС. На второ място, както е обяснено в съображение 48 от регламента за налагане на окончателни мерки, известен брой заинтересовани страни изразиха твърдението, че скрепителните елементи, произведени от китайските производители износители, са стандартни продукти (основно в диапазона между 4.8 и 8.8 клас на съпротивление), при които няма специални характеристики по отношение на суровина, съпротивление, покритие или аспекти, свързани със сертифицирането/безопасността, които са предназначени за приложения от нисък клас (непрофесионална употреба и общо разпространение), за разлика от високотехнологичните приложения, и не отговарят на стриктните изисквания на конкретни крайни ползватели като автомобилната, химическата или въздухоплавателната промишленост.
(63)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква г) по-горе, елементи като „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии, като например „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“, които бяха поставени на дневен ред от двама други производители износители, не могат да бъдат приети, тъй като въпросните дружества не са показали как тези елементи влияят на сравнимостта на цените между нормалната стойност и експортната цена.
(64)
При липсата на каквато и да е конкретна информация относно невъзможността да се извърши сравнение, както се твърди в допълнение към препоръките, направени от заинтересованите страни при първоначалното разследване, и като се има предвид ограниченото количество допълнителна информация относно други технически характеристики, като например полагането на покритие, при първоначалното разследване се стигна до заключението, че основните фактори и разлики, изтъкнати от заинтересованите страни, по-специално разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и класът на якост, представляват достатъчна основа, върху която да се базира сравнението между нормалната стойност и експортните цени.
2.6. Допълнително разгласяване на информация относно нормалната стойност на 11 юли 2012 г.
(65)
На 11 юли 2012 г. Комисията разгласи допълнително прекласифицирането на нормалната стойност, както е описано по-горе, предложи преизчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на разясненото по-горе и поиска коментари.
(66)
Както е посочено в съображение 32 по-горе, индийският производител представи в първоначалния си отговор списък на продажбите на вътрешния пазар („DMSAL“), без КНП. Единственият показател за всяка продажба бе код, който представлява вътрешен код за всеки продукт и текст с описание на продукта, например:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Както бе разяснено в съображения 48-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, индийското дружество предостави отделни данни за своите продажби на вътрешния пазар по отношение на стандартните и специалните скрепителни елементи, като използва разграничаването, посочено в съображение 77. В резултат на това DMSAL бе представен като две досиета, „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“. Продажбите, които не можеха да бъдат определени като стандартни или специални, бяха изключени от по-нататъшното изчисляване на нормалната стойност.
(68)
По време на разследването стана ясно, че класът на якост на скрепителния елемент ще бъде необходим, за да се определи нормалната стойност. Индийското дружество установи класа на якост за всеки ред от досиетата „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“ и те бяха представени с колона „Клас“, в която е посочен класът на якост, като например:
Описание
Клас
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Първоначалната нормална стойност бе изчислена на тази основа, като се използват разделянето стандартни/специални и класът на якост, както е посочено в първото разгласяване на прегледа на изпълнението на 30 май 2012 г.
(70)
Както е посочено в съображение 54, някои производители износители поискаха допълнителни разяснения, като се позоваха на липсата на сравнение въз основа на покритието, диаметъра и дължината на скрепителния елемент и изразиха твърдението, че това би могло да се отрази на равнището на първоначално изчислената нормална стойност.
(71)
При липсата на КНП текстът с описанието на всяка сделка (след обединяването на сделки със същото текстово описание) бе анализиран, за да се извлекат данните за диаметъра и дължината на продадените скрепителни елементи. Ако използваме примера по-горе, M8 = диаметър и 16 = дължина. Следователно в този случай се описва винт с диаметър от 8 mm и дължина 16 mm. Стойността 1,25 се отнася до стъпката на резбата, която не бе използвана за класиране на разглеждания продукт.
(72)
В КНП, използван от китайските производители износители, тези данни се съобщават по малко по-различен начин. Винтът, посочен по-горе, би бил описан като „080016“ за диаметър и дължина.
(73)
За да се осигури съответствие между нормалната стойност и експортната цена, Комисията извърши разделение по диаметър и дължина в три равни диапазона, както е предвидено във второто писмо за разгласяване от 5 юли 2012 г.:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от M4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
(74)
Малко на брой продажби на индийския производител попадат извън тези диапазони и те не бяха използвани при изчисляването на нормалната стойност. Винтът, описан по-горе, следователно би бил описан с ревизирания КНП „GSS“ = клас на якост 8.8; малък диаметър; малка дължина.
(75)
От примера по-горе е видно, че текстът с описанието на продукта не включва никаква информация относно покритието, използвано от местния индийски производител. Поради това досието на разследването бе проверено за доказателства за вида на покритието, ако има такова, използвано от индийския производител за продаваните от него стандартни скрепителни елементи на вътрешния пазар. Поверителни данни от досието, проверени в помещенията на индийския производител, показаха използването на галванизиране (КНП тип А) на стандартните скрепителни елементи на вътрешния пазар и това бе разгласено на всички страни на 5 юли 2012 г.
2.7. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 11 юли 2012 г.
(76)
Няколко производители износители отговориха на горепосоченото разгласяване. Както бе поискано от тези производители износители, бе проведено изслушване, председателствано от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“, за да продължи диалогът с Комисията и да се обсъдят въпросите, повдигнати от тях. По-специално производителите износители повдигнаха следните въпроси:
а)
методологията, чрез която индийският производител е разделил своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални;
б)
в случай че някои скрепителни елементи, продавани на автомобилната промишленост, са били считани за стандартни скрепителни елементи, би била оправдана една „съществена корекция“;
в)
корекции на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 10, буква б) за косвените данъци, платени за вноса на валцдрат в Индия;
г)
наличието на хром VI в покритието на стандартните скрепителни елементи;
д)
следваната от Комисията методология, когато не е имало съответстващи продажби на вътрешния пазар за конкретна сделка за износ; и
е)
разгласяване на продуктовите кодове на продажбите на вътрешния пазар на индийския производител.
(77)
По отношение на буква а) по-горе индийският производител раздели своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални, като счита, че скрепителните елементи, произведени по чертеж на клиент, са специални скрепителни елементи, докато другите продажби включват стандартни скрепителни елементи, т.е. такива, които не са произведени по специални чертежи или чертежи на клиент.
(78)
По отношение на буква б) по-горе и както е посочено в обяснителна бележка за досието от 13 юли 2012 г., изпратена до посочените заинтересовани страни след изслушването, което се проведе на 11 юли, Комисията потвърди, че при отсъствие на имена на клиенти, както бе посочено по-горе, тя се позовава на съображение 47 по-горе. Освен това Комисията отбелязва, че според Европейското сдружение на производителите на скрепителни елементи „в Европа, когато даден клиент - по-специално в автомобилния сектор - поръча продукт от групата на скрепителните елементи, произвеждан в съответствие с чертеж, но който е същевременно в пълно съответствие с международните стандарти (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), този продукт във всеки случай се счита от производителя на скрепителни елементи за „специален“ продукт и следователно се идентифицира в рамките на вътрешната класификация на компанията като „специален“… това е „modus operandi“ на всички производители на скрепителни елементи по целия свят, както и в Индия“. Следователно Комисията е убедена, че стандартните скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартни скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(79)
По отношение на буква в) по-горе, по време на изслушване производителите износители повдигнаха въпроса за корекция по член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, за да се вземат предвид митата върху вноса на валцдрат в Индия, включени в нормалната стойност, но не и върху експортните цени от Китай. Китайските дружества, включени в извадката, по време на първоначалното разследване са закупили валцдрат, произведен в Китай.
(80)
Суровината, внесена от индийския производител, е била предмет на основното мито (5 % от митническата стойност) и митническата такса за образование (3 % от стойността на основното мито плюс сумата на изравнителното мито). Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче такава корекция за косвените данъци може да се поиска само ако вносните такси за сходния продукт и за материалите, които са физически вложени в него, когато са предназначени за потребление на вътрешния пазар, не се събират или се възстановяват, когато сходният продукт се изнася за Европейския съюз. При липсата на искане и на доказателства, че износът от горепосочените производители износители за ЕС ще се ползва от несъбиране или възстановяване на такси върху вноса на суровини (валцдрат), твърдението трябва да бъде отхвърлено. Освен това такава корекция по принцип не е възможна, когато съответният производител износител, какъвто е случаят при настоящото преразглеждане, доставя всичките си суровини от местни снабдители, поради което за него няма вносни такси.
(81)
По отношение на буква г) по-горе данни в досието на първоначалното разследване показват, че стандартното покритие на стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, съдържа хром Cr3 и поради това съответства на определението в КНП, според което към покритието не се добавя хром VI. Поради това дъмпинговите маржове бяха преизчислени, като бе използван най-скъпият вид хромово покритие по отношение на износа, без корекция на експортната цена. Двама производители износители изразиха твърдението, че информацията за покритието засяга по-скоро настоящото положение, а не толкова положението през РП. По време на проверката в хода на първоначалното разследване бяха получени проверени данни, които показват, че всички стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, са били с галванично покритие през първоначалния РП.
(82)
По отношение на буква д) по-горе се потвърждава, че дъмпинговите маржове бяха изчислени въз основа на принципа, че когато няма съответстващи продажби на вътрешния пазар, сделката за износ е изключена от изчисляването на дъмпинга. Някои страни заявиха, че няма основание за изключване на някои сделки за износ при изчисляването на дъмпинговия марж. При все това обаче за всички китайски производители износители, включени в извадката, бе установено значително съответствие между продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, така че да се постигне обективно представяне на продажбите, извършени от различните страни.
(83)
По отношение на буква е) по-горе Китайската търговска камара и китайски износител заявиха, че индийският производител не е представил достатъчно основание, което да не позволява на Комисията да разгласи специфична информация по отношение на продуктовите кодове за неговите продажби на вътрешния пазар. Комисията предостави възможно най-много информация, при спазване на правилата за поверителност, чрез редица бележки към досието, информационна бележка, предоставена на разположение на всички заинтересовани страни, и изслушвания, осигурени на Китайската търговска камара и на всички китайски износители, които поискаха такива изслушвания. По отношение на искането за разгласяване на продуктовите кодове на индийския производител разгласяването на тази информация ще позволи на другите страни да изчислят с приемлива точност цените на вътрешния пазар на индийския производител, което следва да се избегне на основание защита на поверителна търговска информация. Ако не бъде защитена поверителната информация, това може да изправи Комисията пред евентуални искове за нанесени вреди и да демотивира дружествата в държави аналог, чието сътрудничество е доброволно, да оказват съдействие при разследванията. Поради това искането бе отхвърлено.
2.8. Корекции на методологията, използвана в регламента за налагане на окончателни мерки при изчисляването на нормалната стойност
(84)
С оглед на забележките, отправени от китайските производители износители при настоящото преразглеждане по отношение на определянето на видовете на продукта при изчисляването на нормалната стойност от Индия, които твърдят, че в допълнение към разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и клас на якост, елементите диаметър, дължина и покритие са важни, и на изслушванията и диалога, които се проведоха в присъствието на служителя по изслушванията, данните на индийския производител бяха разгледани отново.
(85)
В резултат от това преразглеждане Комисията успя да установи диаметъра и дължината на скрепителните елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия. За да се гарантира обективно сравнение между тези скрепителни елементи и изнасяните от КНР, бяха определени диапазони за диаметъра и дължината и бе изчислена нормалната стойност за всеки диапазон. Това бе разяснено подробно в две информационни бележки от 5 и 11 юли 2012 г., които бяха предоставени на всички заинтересовани страни. Като обобщава в диапазони, с цел да извърши разграничение между основните размери на продукта, продаван от индийския производител, тази методика даде възможност за обективно сравнение с износа на китайските дружества, както това бе поискано от заинтересованите страни. Впоследствие двама производители износители заявиха, че не разполагат с пълна информация, като изразиха твърдението, че класификацията е неясна и неподходяща и следователно не разполагат с достатъчна информация, за да поискат корекция за физически различия. Като се изключат посочените общи изявления обаче, тези двама производители износители не представиха нито добре обосновано алтернативно предложение, нито съществени доказателства. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(86)
EFDA заяви, че използването на диаметъра и дължината не отговаря на реалността и предложи алтернативен вариант, свързан с двата критерия, според тях с цел да се избегне някои продукти да бъдат пропуснати, без обаче да обоснове този алтернативен подход. Класификацията, предложена от Комисията, не изключва никой от видовете на продукта (всички възможни комбинации на диаметри и дължини са обхванати) и следователно това твърдение не би могло да бъде разгледано допълнително.
(87)
За всички продавани стандартни скрепителни елементи бе констатирано, че са с галванично покритие, и нормалната стойност бе изчислена въз основа на покритието, отговарящо на КНП код „А“. В случаите, когато включеният в извадката китайски производител износител не е изнасял скрепителни елементи с покритие от вид А, бе използван най-близкият до него вид покритие без корекция на експортната цена.
(88)
Данните за класа на якост и разделянето на стандартни и специални скрепителни елементи остават непроменени.
(89)
Двама производители износители поискаха намесата на служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, за да се разгледат поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, и да се предоставят гаранции относно поверителния характер на неговите продажби на вътрешния пазар, както и по въпроса за покритието на стандартните скрепителни елементи, наличието на хром в покритието и относно извличането на информация относно дължината и диаметъра за стандартните скрепителни елементи. Служителят по изслушванията, след като разгледа поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, представи пояснения по въпросите, поставени от двамата производители износители. Докладът на служителя по изслушванията бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(90)
Въпреки гореспоменатата допълнителна информация, разяснения, изслушвания и проведения диалог, някои страни продължиха да твърдят, че не разполагат с достатъчно информация, която да им позволи да поискат корекции, за да се гарантира обективно сравнение. Комисията предостави изчерпателна информация на страните относно продуктовите групи, използвани при установяването на нормалната стойност, както бе изискано от Апелативния орган (7). Освен това в продължение на дълъг период от време (от 30 май 2012 г. до 19 юли 2012 г.) Комисията предостави информация и отговори на всички въпроси, повдигнати от всички страни. При това на всички страни бе предоставен допълнителен срок от 20 дни, за да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки.
(91)
Същите страни изразиха твърдението, че противно на доклада на Апелативния орган, Комисията отказва да разгласи информация относно конкретните продукти на индийския производител, които са използвани за установяване на нормалната стойност, без да представя основателна причина. Член 6.5 от Антидъмпинговото споразумение гласи, че информацията, която е поверителна или се предоставя на поверителна основа, се третира като такава от страна на разследващите органи. В този случай индийският производител предостави информация за видовете на продукта, продавани на местния пазар, на поверителна основа и дружеството представи отново искане за поверително третиране, адресирано до Комисията, като заяви, че продължава да счита, че информацията е строго поверителна, както е посочено в съображение 82. Тези страни също така заявиха, че Комисията не е успяла да предостави съдържателно резюме с неповерителен характер на информацията, предоставена от индийския производител, както се изисква в докладите. В продължаващия процес на диалог обаче и както е посочено в съображенията по-горе, Комисията разгласи цялата имаща отношение информация (в рамките, които позволява нейният поверителен характер) на заинтересованите страни във връзка с индийския производител, така че те да могат да защитят своите интереси.
2.9. Определяне на нормалната стойност за производителите износители от КНР, нормална стойност, експортни цени, сравнение
(92)
Нормалната стойност бе изчислена и сравнена с експортната цена, както е изложено по-горе. Корекции на експортната цена бяха направени с цел премахване на ценовата разлика в случаите, когато към покритието на съответните скрепителни елементи е добавен хром VI. Сравнение между двете стойности бе направено на база цената франко завода, както при първоначалното разследване.
2.10. Искания за корекции въз основа на характеристиките на продукта
(93)
Един производител износител поиска корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент за физически разлики между различните видове (шестограмни болтове, винтове за дърво, болтове и др.) на разглеждания продукт. Тъй като разглежданият производител износител, от съображения за поверителност, няма достъп до всички данни за нормалната стойност, дружеството е използвало своите собствени експортни цени за доказване на степента, в която цените варират за всеки вид скрепителен елемент.
(94)
При първоначалното разследване сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено чрез разграничаване на стандартните от специалните видове скрепителни елементи, както е посочено в съображение 102 от регламента за налагане на окончателни мерки, както и чрез установяване на класа на якост. Пълните контролни номера на продуктите (КНП) не бяха използвани в настоящия случай, като се има предвид, че производителят от държавата аналог не предостави информация, категоризирана на базата на КНП, както бе изискано. Един от елементите на първоначалния КНП имаше за цел определяне на различните видове скрепителни елементи според това в рамките на кой код по КН попадат те. Като се има предвид, че тази информация не бе предоставена от индийския производител, този елемент не можеше да бъде използван за извършване на сравнението при първоначалното разследване.
(95)
В информацията, предоставена от производителя износител, се посочва, че може да има основания да се извършат корекции поради разликите в различните видове скрепителни елементи. Предложената методология обаче не бе сметната за целесъобразна предвид факта, че дружеството не предостави точна информация за вида на продукта съгласно кода по КН, както бе разяснено в съображение 34, както първоначално бе изискано. Като алтернатива бяха разгледани разликите при цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за определяне на това дали съществуват ценови разлики между различните видове скрепителни елементи. Информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, бе предоставена изцяло под формата на КНП, както бе изискано първоначално. Тази проверка потвърди, че цените на пазара на ЕС варират в зависимост от вида на скрепителния елемент. На тази основа бе счетено за целесъобразно да се коригират нормалните стойности, за да отразяват тези различия. Като основа за корекцията, средната цена на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза бе оценена като „1“, като за всички отделни видове бе определена индивидуална стойност в зависимост от тяхната цена по отношение на средната цена. След това тези стойности бяха приложени към нормалната стойност, използвана в сравнението с всеки вид на продукта, изнасян от производителя износител.
(96)
Тъй като тези корекции бяха направени въз основа на пазарната стойност на разликите във физическите характеристики на пазара на ЕС, бе счетено за целесъобразно да се направят подобни корекции при изчисляването на дъмпинговите маржове на всички производители износители.
(97)
След публикуването на документа за разгласяване на общата информация CCME и един от китайските производители износители заявиха, че Комисията продължава да нарушава членове 2.4, 6.2 и 6.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като не предоставя навременно информацията, въз основа на която са сравнени експортната цена и нормалната стойност, и приканиха Комисията да разгласи изчерпателна информация относно използваните за нормалната стойност видове на продукта, за да изпълни своето задължение да предостави на китайските производители износители възможността да гарантират защитата на своите интереси и да представят своите аргументи на базата на цялата необходима информация, както и да гарантира обективно сравнение между експортните цени и нормалната стойност. Поради това посочените страни поискаха от Комисията да преразгледа следните аспекти:
а)
пълно разгласяване на използваните за нормалната стойност видове на продукта;
б)
да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произвеждани от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, с цел употреба във високотехнологични приложения;
в)
да се предостави информация по въпроса как да се обосновават исканията за корекции;
г)
да се предостави информация по въпроса как са извършени определени корекции; и
д)
задължението на ЕС да не изключва нито една сделка за износ.
(98)
По отношение на буква а), във връзка с информацията, предоставена посредством информационните бележки от 30 май 2012 г., 11 юли 2012 г. и 13 юли 2012 г., документа за разгласяване на общата информация, изпратен на 31 юли 2012 г., и по-специално съображения 77-96, и изслушванията, проведени в хода на процеса на консултации, се смята, че цялата информация, която може да бъде разгласена в рамките на изискванията във връзка с поверителния характер, е била предоставена на заинтересованите страни.
(99)
По отношение на буква б) във връзка с необходимостта да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произведени от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, предназначени за употреба във високотехнологични приложения, този аспект бе разгледан в рамките на съображение 78 по-горе. При липсата на нови доказателства и с оглед на наличието не необосновани твърдения на посочените страни относно евентуално наличие на скрепителни елементи, предназначени за високотехнологични приложения, различни от употреба в автомобилната промишленост, Комисията смята, че информацията, която е на разположение в досието, е достатъчно надеждна, за да се гарантира, че само стандартни скрепителни елементи са използвани за определянето на нормалната стойност, използвана за сравнението с експортните цени на посочения китайски износител.
(100)
По отношение на буква в) и твърденията, според които Комисията не е предоставила информация по въпроса как китайските производители износители биха могли да обосноват искания за корекции във връзка с елементите „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии като „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“ (вж. съображение 63 по-горе) и задълженията относно разходите за внос (вж. съображения 79 и 80 по-горе), Комисията отбелязва следното. На първо място тя припомня, че тези въпроси са били повдигнати от страните, без да бъдат предоставени допълнителни данни. По време на изслушване, проведено от служителя по изслушванията на 11 юли 2012 г., Комисията покани страните да предоставят допълнителна информация във връзка с горепосочените въпроси, но такава не бе предоставена. По отношение на искането за корекции на експортните цени, за да се отчетат митата върху вноса на валцдрат в Индия и, като цяло, по-евтиният достъп до суровини за китайските производители износители, Комисията разясни подробно в съображение 80 причината, поради която тази корекция не може да бъде приета. Освен това, както е посочено в съображение 63 от първоначалния регламент, разходите за основната суровина - стоманен валцдрат, не отразяват в значителна степен пазарните стойности. Бе констатирано, че цените на стоманения валцдрат на вътрешния пазар са значително по-ниски от цените на други пазари. Поради това тези изкривени цени не могат да бъдат използвани като основа за корекции, както се изиска от посочените страни. При тези обстоятелства Комисията не разбира каква е допълнителната информация, която според Китайската търговска палата и производителя износител може да бъде предоставена, за да бъдат обосновани допълнително тези две искания за корекции.
(101)
По отношение на буква г) се припомня, че информацията относно „видовете нормална стойност на производителите от ЕС и техните ценови равнища, както и въздействието на произтичащите от това корекции на видовете нормална стойност на производителя, използван за аналог“ е поверителна и не може да бъде разгласена. Китайската търговска камара и китайски производител износител поискаха допълнителни разяснения по въпроса как са извършени корекциите за разликите в цените на покритието. Както бе посочено в съображение 92 по-горе обаче, следва да се отбележи, че в документа за разгласяване на специфична информация Комисията посочи за кои видове на изнасяния продукт са били извършени корекции, с което даде възможност на засегнатите страни да разберат как е извършена корекцията.
(102)
По отношение на буква д) и твърденията, че е необходимо да се отчетат всички сравними сделки за износ при изчисляването на дъмпинга, за да се гарантира обективно сравнение съгласно член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, Комисията отбелязва, че тя следва точно искането и предложенията на посочените страни, според които нормалната стойност, използвана за определянето на дъмпинговите маржове, трябва да бъде коригирана. Използваната методология бе разяснена в съображения 93-96 по-горе, а основанията за изразяване на размера на установения дъмпинг като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга, посочени в съображения 107 и 108 по-долу, са изцяло в съответствие с член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, в което са посочени сравними сделки за износ. В този случай всички сравними сделки (по видове на продукта) са използвани за сравнението. Поради това е основателно размерът на установения дъмпинг да се изрази като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга.
(103)
След разгласяването на общата информация двама китайски производители износители отново заявиха, че следва да бъдат извършени корекции, за да се отчетат твърдените разлики в ефективността на потреблението на суровини и по-лесният достъп до суровини, по-ефективното потребление на електричество и по-ниската средна производителност на заето лице. Припомня се, че на нито един от китайските производители износители не бе предоставено ТДПИ при първоначалното разследване и че за тяхната ценова структура не може да се приеме, че отразява пазарната стойност, която може да бъде използвана за основа за корекции, по-специално по отношение на достъпа до суровини. В допълнение към това следва да се отбележи, че за съществуващите в КНР производствени процеси бе установено, че са сравними с тези на индийския производител, а за твърдените разлики бе констатирано, че са твърде незначителни. В този случай за индийския производител бе установено, че се конкурира с много други производители на индийския вътрешен пазар и се смята, че неговите цени отразяват изцяло състоянието на вътрешния пазар. Както бе посочено в съображение 41 по-горе, трябваше да бъде използван заместител на разходите и цените във функциониращи пазарни икономики с цел установяване на нормалната стойност.
(104)
Същите двама китайски производители износители заявиха, че при обобщаването на данните за диаметъра и дължината в диапазони Комисията не трябва да се позовава на диапазоните, а да използва действителните данни за дължината и диаметъра за извършване на сравнението. На първо място, както е посочено в съображение 70 по-горе, Комисията прие след изслушване, проведено на 26 юни 2012 г. със същите страни, да раздели диаметъра и дължината в диапазони с цел да отчете въздействието на физическите характеристики върху цените. Посочените страни сами посочиха някои евентуални диапазони, но Комисията посочи по време на изслушването, че предложените диапазони следва да бъдат изменени, за да се гарантира, че за всички изнасяни видове има съответстващи им видове, произвеждани от индийския производител, които силно ги наподобяват. На второ място, посочените страни заявиха в коментари по време на изслушване, проведено на 3 юли 2012 г. например, че диаметърът няма съществено отражение по отношение на средното потребление на суровини за единица продукция. Поради това твърдението бе отхвърлено.
2.11. Дъмпингови маржове
(105)
Дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглена експортна цена.
(106)
Окончателният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, за производителя износител, обект на настоящото преразглеждане, е следният:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Изменените окончателни дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Производител износител в КНР
Действащ дъмпингов марж
Изменен дъмпингов марж
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
78,1 %
54,1 %
Всички други дружества
115,4 %
74,1 %
(108)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на неговия дъмпингов марж общият размер на дъмпинга следва да бъде изразен като процент от общата CIF стойност на всички сделки за износ, а не като процент от сделките за износ, използвани при изчислението на размера на дъмпинга. В противен случай според това дружество ще се стигне до презумпция за дъмпинг при тези сделки за износ, които не са използвани при определянето на дъмпинга.
(109)
Сравнение между експортната цена и нормалната стойност бе направено на основата на среднопретеглената стойност само за тези видове на продукта, изнасяни от китайския производител износител, за които съответстващ вид е произвеждан и продаван от индийския производител. Счита се, че това е най-надеждната база за определяне на нивото на дъмпинга, ако има такъв, на този производител износител; опитът да се намерят силно наподобяващи видове на продукта на индийския производител за всички други изнасяни видове би довел до неточни констатации. На тази основа е правилно да се изрази размерът на установения дъмпинг като процент от сделките за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга - тази констатация се смята за представителна за всички изнасяни видове на продукта. Същият подход бе използван при изчисляването на дъмпинговите маржове на другите производители износители.
3. Определяне на промишлеността на Съюза
(110)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа определението за промишлеността на Съюза с цел да се вземат предвид препоръките от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като е изключил от определението за промишлеността на Съюза производителите, които не желаят да бъдат включени в извадката, и като е счел, че прагът от 25 %, заложен в член 4, параграф 1 от основния регламент, автоматично представлява „основна част“ от общото производство на Съюза на разглеждания продукт. В параграф 430 от доклада на Апелативния орган, издаден на 15 юли 2011 г., се признава, че „фрагментираният характер на промишлеността за скрепителни елементи обаче може да е позволил подобна малка част поради факта, че би било практически невъзможно да получи повече информация, при условие че процесът, в рамките на който Комисията дефинира промишлеността, не води до значителен риск от нарушаване на конкуренцията. […] чрез ограничаването на обхвата на определението за местната промишленост до производителите, които желаят да участват в извадката, Комисията е изключила производители, които са предоставили имаща отношение информация.“ (подчертано от автора). Именно тези производители сега са включени в определението за промишлеността на Съюза.
(111)
При първоначалното разследване бе установено, че продукцията на производителите от Съюза, които се съгласиха да бъдат включени в извадката и изцяло оказаха съдействие на първоначалното разследване, представлява 27,0 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза. Затова се приема, че тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(112)
След заключенията на докладите на ОУС и въз основа на всички валидни заявления, получени от всички производители в ЕС, които са заявили своя интерес в срока, определен в параграф 6, буква б), подточка i) от известието за образуване на антидъмпингова процедура относно вноса на някои скрепителни елементи от стомана или желязо с произход от Китайската народна република (8), и независимо от това дали те са посочили, че са готови да бъдат включени в извадката, Комисията изчисли повторно, че промишлеността на Съюза всъщност представлява 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза през 2006 г.
(113)
След като преразгледа определението за „промишленост на Съюза“, Комисията прецени дали процентът от продукцията на скрепителни елементи на тази промишленост от общото изчислено производство представлява основна част по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО.
(114)
Както е посочено в съображение 112 от регламента за налагане на окончателни мерки, разследването установи, че сходният продукт е произвеждан от голям брой производители в Съюза, който по приблизителни оценки възлиза на над 300, основно малки и средни предприятия („МСП“), но включва и няколко големи дружества или групи от дружества. Към момента на започване на първоначалното разследване Комисията се свърза с всеки от тези известни производители и поиска от тях да участват в разследването и да предоставят определена информация за своите дейности. Нито в известието за започване, публикувано при започването на първоначалното разследване, нито в придружителното писмо, изпратено в деня на започването до всички известни производители от ЕС, не се посочваше, че информацията, представена от производителите от ЕС, които не желаят да съдействат, няма да се вземе предвид.
(115)
Както бе посочено, по-голямата част от производителите на скрепителни елементи в ЕС са малки предприятия, ако не и микропредприятия (семейни предприятия), които обикновено разполагат с ограничени ресурси, включително финансови и човешки, не са членове на национални или европейски сдружения, които биха могли да ги представляват по време на разследването, и както често се случва с МСП, не разполагат с ресурси да наемат специализирани търговски адвокати и счетоводители. Малките предприятия също така хранят сериозни опасения по отношение на защитата на техните поверителни данни, за които те смятат, че са от жизненоважно значение, в хода на такива разследвания. Независимо от това голям брой производители (общо 63-ма производители от ЕС) заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация. Следва да се отбележи, че тези производители представляват както МСП, така и по-големи дружества, които са разпръснати в целия ЕС. В светлината на гореизложеното, с оглед на специфичните обстоятелства на настоящия случай, за тези производители, които представляват 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в ЕС, може да се счита, че представляват основна част от цялата промишленост на Съюза и следователно по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Освен това, както бе споменато, тъй като всички известни производители в ЕС се отзоваха при започването на процедурата в сроковете, предвидени в първоначалното известие за започване, подбраната извадка при първоначалното разследване може да се разглежда като представителна дори след включването на други 18 производители от ЕС в определението за промишлеността на Съюза.
(116)
Китайската търговска камара заяви, че Комисията не може да се ограничи до използване на данните, предоставени от производителите от ЕС, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в съображение 112 по-горе, тъй като някои производители от ЕС може да са избрали да не заявят своя интерес, тъй като не са желаели да участват в извадката и следователно са знаели, че техният отговор няма да се вземе предвид. Сдружението на износителите от КНР поиска от Комисията„да започне целия процес на подбор отначало и да се свърже с всички производители от ЕС, без да посочва, че производителите трябва да искат да участват в извадката“ (9). В светлината на гореизложеното обаче се стигна до извода, че не е необходимо да се подновява процесът на подбор на окончателна извадка, тъй като най-големите известни производители от ЕС се отзоваха на етапа на образуването на процедура. След разгласяването Китайската търговска камара отново заяви, че не може да бъде изключена възможността голям брой производители просто да не отговорят на въпросника за изготвяне на извадка „точно поради факта, че те знаят, че нежеланието им да участват в извадката автоматично ще доведе до изключването им от определението за местната промишленост“. Следва да се отбележи, че същите аргументи бяха представени от китайските производители износители и европейските вносители по време на първоначалното разследване, като те изразиха твърдението, че не е налице правен интерес. Както е разяснено в съображение 26 от регламента за налагане на окончателни мерки, Комисията се свърза със значителен брой производители от Съюза след започването на процедурата и само няколко от тези производители предоставиха отговор. Следва да се отбележи, че не бе посочено дали те евентуалното ще бъдат включени в окончателната извадка. Всъщност евентуалният подбор на производители от Съюза в окончателната извадка нямаше отношение към решението им да заявят своя интерес по време на процедурата, тъй като решението бе мотивирано от други фактори, като например посочените в съображение 115 по-горе. Поради това отправеното до Комисията искане тя отново да извърши оценка на вредата бе отхвърлено.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(117)
Вследствие на докладите констатациите относно вредата, направени по време на първоначалното разследване, бяха преразгледани на равнището на промишлеността на Съюза съгласно определението в съображение 114 по-горе, що се отнася до тенденциите, засягащи производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите, единичните цени, пазарния дял, заетостта и производителността, т.е. от информацията, събрана във връзка с шестимата включени в извадката производители и 57-те производители, които сега са част от промишлеността на Съюза. По отношение на други фактори за вреда, установени за производителите от ЕС, включени в извадката, тъй като информацията относно складовите наличности, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и заплатите е получена от проверените отговори на въпросника на шестимата включени в извадката производители, констатациите следователно се потвърждават в преразглеждането.
4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(118)
Развитието на производството, производствения капацитет и използването на капацитета при промишлеността на Съюза въз основа на цялата налична информация (вж. съображение 112) е следното:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Индекс
100
107
100
106
110
Производствен капацитет (в тонове)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Индекс
100
102
105
107
110
Използване на капацитета (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Независимо от значителното нарастване на търсенето с 29 % между 2004 г. и РП, производственият обем на промишлеността на Съюза се колебае през целия разглеждан период и е по-висок с 9 % през РП в сравнение с 2003 г., спрямо 6 % при първоначалното разследване, т.е. все още е значително по-малко от нарастването на търсенето с 29 %.
(120)
По отношение на производствения капацитет и използването на капацитета заключенията от първоначалното разследване, макар и въз основа на различен набор от данни, са потвърдени (вж. съображения 130-133 от регламента за налагане на окончателни мерки).
4.2. Продажби, пазарен дял, ръст и средни единични цени в Съюза
(121)
Данните по-долу представляват продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти в Съюза (като обем и стойност) въз основа на цялата налична информация:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (в хил. евро)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Индекс
100
106
111
121
130
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Индекс
100
111
105
114
114
Единична продажна цена на промишлеността на Съюза в Съюза (EUR/МТ)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Индекс
100
96
106
106
114
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
Няма данни
28 %
27 %
24 %
22 %
Индекс
Няма данни
100
96
86
80
(122)
Изменените данни, отчетени в горната таблица, потвърждават констатациите, изложени в съображения 137-140 от регламента за налагане на окончателни мерки, доколкото всички вредоносни тенденции се потвърждават. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е повишил с 14 % по време на разглеждания период, а не с 12 %, както бе установено при първоначалното разследване, а по отношение на стойността нарастването е с 30 %, а не с 21 %. Установено бе, че тенденциите в действителност са твърде сходни на тези от първоначалното разследване. Същият спад в обема на продажбите между 2004 и 2005 г. потвърждава заключението, посочено в съображение 139 от регламента за налагане на окончателни мерки, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от нарастването на потреблението в Съюза и поради това пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 20 % за по-малко от три години.
4.3. Заетост и производителност
(123)
Развитието на заетостта и производителността при промишлеността на Съюза е, както следва:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Брой на заетите лица
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Индекс
100
111
114
114
114
Производителност (тон/заето лице)
65
63
58
61
63
Индекс
100
97
89
93
96
4.4. Заключение относно вредата
(124)
В светлината на изложеното по-горе заключенията, посочени в съображения 153-161 от регламента за налагане на окончателни мерки, се потвърждават.
5. Обем на дъмпинговия внос
(125)
Както е посочено в известието за започване, Комисията взе предвид заключенията от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на разглеждането на обема на дъмпинговия внос при първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(126)
Съответно Комисията преразгледа своята оценка на вредата в светлината на факта, че за някои производители бе установено, че не са извършвали дъмпинг през РП. Припомня се, че при първоначалното разследване двама китайски производители износители не извършваха дъмпинг. Както е посочено в съображение 105 по-горе, за още един производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг при настоящото преразглеждане. Общият обем на вноса от тези трима производители износители възлиза на едва 0,01-0,40 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през РП. Анализът на вредата относно развитието на вноса от КНР, който бе извършен въз основа на обема на дъмпинговия внос, от който е изваден недъмпинговият внос, показва значителни промени в тенденциите, описани в съображение 121 от регламента за налагане на окончателни мерки.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Обеми на вноса от КНР (МТ)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Индекс
100
137
179
225
267
Пазарен дял на КНР
Няма данни
17 %
22 %
23 %
25 %
Източник: Евростат.
6. Причинно-следствена връзка - равнище на износа на промишлеността на Съюза
(127)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка с цел да се вземат предвид заключенията от докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като се вземат предвид статистическите данни за общия износ, отчетени от Евростат, а не специфичното равнище на износа на промишлеността на ЕС.
(128)
Равнището на износа на промишлеността на Съюза бе анализирано в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Бе установено, че износът към трети държави представлява само 11 % от общото производство на промишлеността на Съюза на сходния продукт през 2006 г. Както е посочено в докладите на ОУС обаче, използваните данни, свързани с износа на всички производители от Съюза, се основават на данни от Евростат, а не на износа на промишлеността на Съюза. След докладите на ОУС Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка, като разгледа въпроса дали равнището на износа от наново определената промишленост на Съюза може да е било фактор за претърпяната вреда. Бе установено, че износът за трети държави е представлявал само 3,7 % от производството на наново определената промишленост на Съюза на сходния продукт по време на РП, а не 11 %, както е посочено в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Този износ е нараснал с около 4 % между 2003 г. и РП. Освен това този износ е осъществяван последователно на цени, значително надхвърлящи продажните цени на пазара на Съюза.
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Износ на Съюза към останалия свят през РП (МТ)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Индекс
100
120
108
107
104
Износ на Съюза към останалия свят през РП (в хил. евро)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Индекс
100
118
112
124
117
Единична цена (EURO/МТ)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Следователно може да се направи заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза за трети държави не е причина за съществена вреда. Освен това окончателното заключение, посочено в съображение 184 от регламента за налагане на окончателни мерки, според което дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждава.
7. Третиране на поверителната информация
(130)
Както е посочено в известието за започване, Комисията се ангажира да преразгледа заключенията, базирани на решенията в докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация.
(131)
Вследствие на докладите Комисията прикани двамата значими производители в Съюза да представят разумна обосновка на твърдението, че поверителната информация не е пригодна за изготвянето на неповерително обобщение. Двамата производители предоставиха допълнителна информация в неповерителна форма или, ако някои данни не можеше да бъдат обобщени, те посочиха причините за това. Така предоставената информация от тези производители бе изпратена на всички заинтересовани страни. Едно сдружение, представляващо вносителите от Европейския съюз, твърдеше, че информацията, предоставена от двамата производители от Съюза, е неразбираема и не позволява сравнение с данните на Евростат, които са на разположение на обществеността. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че като се има предвид, че информацията, предоставена от тези двама производители, е специфична за дружеството информация, не е вероятно да съществува обществено достъпен източник, който да даде възможност за извършване на кръстосани проверки.
(132)
Китайската търговска камара и EFDA заявиха, че допълнително предоставената информация е непълна, тъй като някои елементи в таблици 22, 23 и 32-34 все още липсват и следователно не са в съответствие с начина, по който следва да бъдат приложени констатациите на ОУС. Не бяха получени други коментари след разгласяването на тази допълнителна неповерителна информация. Тъй като таблици 32-34 съдържат данни за продажбите и разходите, направени от съответното дружество, тази информация, която по своето естество е поверителна, бе обобщена, за да се предостави информация по отношение на нейното съдържание, без да се разгласява поверителна информация. Другата информация, посочена като липсваща в таблица 22 (доставени видове суровини и обеми на закупените суровини) и таблица 23 (предоставени са само индексирани данни за маржа на печалбата преди облагането с данъци и липсват отделни данни за продажбите в рамките на ЕС и извън него), отново бе предоставена от засегнатото дружество от Съюза, за да се даде възможност да бъде добре разбрана информацията, и отговорът бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В заключение се счита, че препоръките на докладите по този въпрос бяха напълно спазени.
(133)
В допълнение EFDA заяви, че таблица 24, предоставена от производител от Съюза, не позволява да се направи заключението, че това дружество е претърпяло значителна вреда, тъй като се наблюдава постоянно нарастване на печалбата, използването на капацитета и производството. Комисията обаче направи отново оценка на вредата, включително на данните за шестимата включени в извадката производители от ЕС, и заключи, че е претърпяна съществена вреда, както е потвърдено в съображение 124 по-горе. Поради това твърдението е неоснователно.
(134)
На последно място, както е посочено в точка 6 от известието за започване, след констатацията по отношение на членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация, на 30 май 2012 г. Комисията разгласи данните на Евростат за общото производство в ЕС на скрепителни елементи, както бе представено първоначално.
8. Други препоръки и решения
(135)
Както се посочва в известието, Комисията разгледа коментарите на страните по разследването относно скрепителните елементи, в които те твърдят, че са били неблагоприятно засегнати от разгласяването на констатациите по отношение на третирането като предприятия, работещи в условията на пазарна икономика, или по отношение на всяка друга препоръка или решение на ОУС. Комисията предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС.
Е. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(136)
Всички страни бяха информирани относно посочените по-горе констатации. На страните също така бе даден срок да представят коментари и искания след разгласяването на информацията. Вследствие на разгласяването бяха получени няколко коментара.
(137)
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, следва да се запазят и че върху вноса от Bulten Fasteners China следва да бъде наложено мито в размер на 0 %.
Ж. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(138)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че вредоносният дъмпинг, установен при първоначалното разследване, се потвърждава. Комисията обаче предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС. Следователно член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки следва да бъде съответно изменен. Същият член следва също така да бъде изменен, за да се вземат предвид изменените антидъмпингови мита, изчислени за някои от дружествата, изброени в таблицата в член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки, както е посочено по-долу:
Производител износител в КНР
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателни мерки
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Всички други дружества
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата, съдържаща ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, произведени от дружествата, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 91/2009, се заменя със следната таблица:
„Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Дружествата, посочени в приложение I
54,1 %
A928
Всички други дружества
74,1 %
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 4 октомври 2012 година.
A TANÁCS 924/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. október 4.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 91/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a WTO Vitarendező Testülete által a dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a WTO-t felhatalmazó rendelet) és különösen annak 1. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács a 91/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
B. A WTO VITARENDEZŐ TESTÜLETE ÁLTAL ELFOGADOTT JELENTÉSEK
(2)
A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testülete 2011. július 28-án elfogadta a Fellebbezési Testület jelentését és a Fellebbezési Testületnek „Az Európai Közösségek - Az egyes Kínából származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyről szóló jelentésével módosított vizsgálóbizottsági jelentést (3) (a továbbiakban: a jelentések). Ezek a jelentések megállapították többek között azt, hogy az EU eljárása nem volt összhangban a következőkkel:
-
a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10. és 9.2. cikke, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletnek (4) (a továbbiakban: alaprendelet) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó vizsgálatban (a továbbiakban: a kötőelemekre vonatkozó vizsgálat) alkalmazott 9. cikkének (5) bekezdése tekintetében,
-
a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.4., 6.2. és 2.4. cikke, a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban a dömping megállapításának egyes szempontjai tekintetében,
-
a WTO dömpingellenes megállapodásának 4.1. cikke, az uniós gazdasági ágazat meghatározása tekintetében a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban,
-
a WTO dömpingellenes megállapodásának 3.1. és 3.2. cikke, a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban a dömpingelt behozatal figyelembe vett volumenének megállapítása tekintetében,
-
a WTO dömpingellenes megállapodásának 3.1. és 3.5. cikke, az okozati összefüggés elemzése tekintetében a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban, valamint
-
a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.5. és 6.5.1. cikke, a bizalmas információk kezelése tekintetében a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban.
C. AZ ELJÁRÁS
(3)
Az eljárást 2012. március 6-án, a WTO-t felhatalmazó rendeletnek megfelelően, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével indították meg. Az Európai Bizottság a 91/2009/EK rendeletet eredményező vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) alá vont feleket értesítette az eljárás megindításáról, és arról, hogyan szándékozik figyelembe venni a jelentések megállapításait a végleges rendeletre vonatkozóan.
D. AZ ÉRINTETT TERMÉK
(4)
Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek (a továbbiakban: kötőelemek vagy érintett termék).
(5)
Az érintett termék jelenleg a 7318 12 90, a 7318 14 91, a 7318 14 99, a 7318 15 59, a 7318 15 69, a 7318 15 81, a 7318 15 89, az ex 7318 15 90, az ex 7318 21 00 és az ex 7318 22 00 KN-kódok alá tartozik.
(6)
A jelentések nem befolyásolják a végleges rendelet (40)-(57) preambulumbekezdésében megállapított, az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó eredményeket.
E. A JELENTÉSEK ALAPJÁN FELÜLVIZSGÁLT MEGÁLLAPÍTÁSOK
(7)
A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelzettek szerint a Bizottság újraértékelte az eredeti vizsgálat végleges megállapításait azáltal, hogy figyelembe vette a Vitarendező Testület ajánlásait és határozatait. Az újraértékelés az eredeti vizsgálat során gyűjtött információkon, valamint az értesítés közzétételét követően gyűjtött információkon alapult.
(8)
A dömping és a károkozás eredeti vizsgálata során a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakot (továbbiakban: a vizsgálati időszak) vették figyelembe. Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges paraméterek vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra vonatkozó adatokra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
(9)
Ez a rendelet a végleges rendelet azon aspektusait igyekszik kiigazítani, amelyeket a Vitarendező Testület az általa elfogadott jelentésekben összeegyeztethetetlennek talált, és a végleges rendeletet összhangba kívánja hozni a Vitarendező Testület ajánlásaival és határozataival.
1. Egyéni elbánás: a végleges rendelet 9. cikke (5) bekezdésének alkalmazása
(10)
Ebben a részben az eredeti vizsgálat újraértékelt megállapításai szerepelnek a jelentések ajánlásai és határozatai vonatkozásában, melyek szerint az EU eljárása nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10. és 9.2. cikkeivel a kötőelemekre vonatkozó eredeti vizsgálatban az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése tekintetében.
(11)
Amint az a végleges rendelet (81) és (84) preambulumbekezdésében is szerepel, a mintában szereplő mind az öt exportáló gyártó, valamint három egyénileg megvizsgált exportáló gyártó, akik egyéni elbánást kértek, megfeleltek az egyéni elbánás biztosításához szükséges valamennyi követelménynek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint. A végleges rendelet (62) és (78) preambulumbekezdésében olvasható, hogy a mintában eredetileg szereplő négy exportáló gyártót, valamint egy egyéni vizsgálat alá vont vállalatot együtt nem működő vállalatoknak tekintettek, mivel a vizsgálat során olyan információt nyújtottak be, amely nem volt összhangban a bizonyítékokkal.
(12)
A jelentésekben szereplő, az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésére vonatkozó ajánlások fényében a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártókat, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot és szolgáltassanak a jelenlegi helyzetük felülvizsgálatához szükséges információt, amennyiben az Európai Unióba irányuló exportjaik a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések alá esnek, és ha úgy vélik, hogy az együttműködéstől és az egyéni elbánás kérelmezésétől az EU dömpingellenes alaprendelete 9. cikkének (5) bekezdéséből következő adminisztratív terhek tántorították el őket, vagy az, hogy úgy vélték, nem teljesítik az ott előírt összes kritériumot.
(13)
A Bizottság felkérte ezeket a gyártókat, hogy nyilatkozzanak arról, úgy vélik-e, hogy az EU dömpingellenes alaprendelete 9. cikkének (5) bekezdése által okozott adminisztratív terhek tántorították el őket az együttműködéstől és az egyéni elbánás kérelmezésétől, vagy az, hogy úgy ítélték meg, nem teljesítik az abban előírt összes kritériumot. Ezeket az érdekelt feleket felkérték, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követő harminc napon belül jelentkezzenek, és a következő két információelemet terjesszék be:
-
úgy ítélik-e meg, hogy eltántorították őket az együttműködéstől, és az egyéni elbánás kérelmezésétől az eredeti vizsgálat kezdeményezésének idején, valamint
-
szolgáltassanak információt az Európai Unióba exportált mennyiségekről és az eredeti vizsgálatban alkalmazott vizsgálati időszakra vonatkozó exportárakról.
(14)
Egyes kínai exportáló gyártók aggodalmuknak adtak hangot a Vitarendező Testület jelentéseinek végrehajtási eljárására vonatkozóan, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben szerepel. Különösen azt emelték ki, hogy a közzétett határidőket túl rövidnek tartják. Azt állították, hogy indokolatlan adminisztratív teher nehezedett az exportáló gyártókra, melynek visszatartó hatása van, és megakadályozza őket abban, hogy egyéni elbírálásban részesüljenek.
(15)
Az exportáló gyártók által kifejezésre juttatott aggodalmakat a Bizottság alaptalannak ítélte. A Bizottság megfelelőnek tartotta ezt a határidőt, tekintettel az adminisztratív teherre és az igényelt információ kis mennyiségére. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtették, hogy egy exportáló gyártó jelenlegi helyzetének felülvizsgálatát akkor vehetik fontolóra, amint beérkezik a következő információt tartalmazó kérelem:
-
egy egyszerű nyilatkozat arról, hogy az exportáló gyártó úgy ítéli meg, hogy eltántorították, és ezért nem működött együtt és nem kérelmezett egyéni elbánást, valamint
-
alapvető számadatok, melyek bizonyítják, hogy az eredeti vizsgálati időszakban a gyártó az érintett terméket az Európai Unióba exportálta.
(16)
Ezen információk bekérésének egyetlen célja az volt, hogy a Bizottság beazonosíthassa azokat az exportáló gyártókat, amelyek az eredeti vizsgálat során együtt tudtak volna működni és egyéni elbírálást tudtak volna kérni, de úgy ítélték meg, hogy ettől eltántorították őket. A 30 napos határidőt megfelelőnek tartották egy egyszerű nyilatkozat megtételére és alapvető számadatok megadására, és ez nem tekinthető aránytalan adminisztratív tehernek. A kínai kereskedelmi kamara és egy kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a fenti (15) preambulumbekezdésben említett információ kérésével a Bizottság feltételeket kényszerített a kínai exportáló gyártókra, jóllehet a WTO dömpingellenes megállapodása 6.10. és 9.3. cikkének értelmében az egyéni elbánást rendszerint meg szokás adni. Ez a hozzáállás ellentétes volt a Vitarendező Testület jelentéseinek ajánlásaival, és ezek a felek arra kérték a Bizottságot, hogy az érintett kínai exportáló gyártókat hivatalból keressék meg, és jelezzék, hogy egyéni elbánásban fognak részesülni. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételével, amelyet minden ismert kínai exportáló gyártónak, kereskedelmi szervezeteknek és nemzeti hatóságnak elküldtek, valamennyi kínai exportáló gyártóval kapcsolatba lépett, arra kérve őket, hogy 30 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot, amennyiben az eredeti vizsgálati időszak alatt exportáltak és annak ideje alatt nem jelentkeztek. Ez utóbbi kérdés nem tekintendő „feltételnek”, egyfajta „tesztnek”, amint az említett felek teszik, hanem egyszerű ténymegállapításnak, amellyel bizonyíthatták, hogy valóban érdekelte őket az eredeti vizsgálat. Végül meg kell jegyezni, hogy az exportált termékekre vonatkozó kérdéseket azért tették fel, hogy kiderüljön, módosítani kell-e az eredetileg kiválasztott mintát, és nem kapcsolódnak az egyéni elbánás kérdéséhez. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(17)
A 15 vállalat közül, amely az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően jelentkezett, és a határidőn belül érdeklődött:
-
tíz vállalat olyan exportáló gyártó volt, amely már az eredeti vizsgálat idején jelentkezett és együttműködött. Ez azt mutatta, hogy az eredeti vizsgálat során nem sikerült őket az együttműködéstől és az egyéni elbánás kérelmezésétől eltántorítani, és ezért a helyzetüket nem lehetett a jelen felülvizsgálat keretében újra vizsgálni; e tíz vállalat közül az egyiket, amely a jelenlegi vámok felülvizsgálatát kérte, felkérték, hogy az alaprendelet 11.3. cikkének értelmében nyújtson be a Bizottsághoz egy felülvizsgálati kérelmet,
-
egy vállalat új exportáló gyártó volt (az eredeti vizsgálat idején nem exportált az Európai Unióba). Ezért ez a vállalat nem volt olyan helyzetben, hogy az eredeti vizsgálat idején együttműködhessen, és egyéni elbánást kérjen. Tájékoztatták arról, hogy a végleges rendelet 2. cikke értelmében milyen eljárás során kérelmezhet új exportáló gyártóknak járó elbánást,
-
két vállalatot nem exportáló gyártónak, hanem kereskedő cégnek tekintettek, ezért tájékoztatták őket, hogy ez a felülvizsgálat nem érinti őket,
-
két exportáló gyártó kijelentette, hogy megfelel a kritériumoknak és helyzetének megvizsgálását kéri. Ezen vállalatok egyike azonban később visszavonta jelentkezését.
(18)
Az érdeklődő vállalatoknak lehetőségük nyílt megjegyzéseket fűzni a számukra biztosított információkhoz.
(19)
Arról az exportáló gyártóról, amelyik kijelentette, hogy megfelel a kritériumoknak, és kérvényezte helyzetének kivizsgálását, kiderült, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 1. pontjában meghatározott kritériumok vonatkoznak rá. Ez az exportáló gyártó egyéni elbánást is kért az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint, azt állítva, hogy ha az eredeti vizsgálat idején nem tántorították volna el, ilyen elbánást kért volna. Figyelembe véve, hogy az eredeti vizsgálat idején minden ilyen kérelmet benyújtó exportáló gyártót az egyenlő bánásmód érdekében egyenként megvizsgáltak, a gyártó kérelmét elfogadták.
(20)
2012. június 6-án értesítést tettek közzé (6) ezen exportáló gyártó, a Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (a továbbiakban: BFC) jelenlegi helyzetének felülvizsgálatára irányuló eljárás megindításáról. A vizsgálati időszak alatt az érintett exportáló gyártó által kivitt mennyiség az ezen időszak alatt a Kínai Népköztársaságból érkező teljes export kevesebb mint 0,4 %-át tette ki. Ennek figyelembevételével a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártók eredeti mintájának módosítására nincs szükség. Kérdőívet küldtek a kínai exportáló gyártónak és azon, Unión belüli kapcsolt vállalatainak, amelyek az eredeti vizsgálati időszak alatt az érintett termék viszonteladásában voltak érintettek.
(21)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping meghatározásához szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Svédország
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Németország
(22)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Vitarendező Testület jelentéseiben az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésére vonatkozó ajánlásoknak megfelelően a BFC-nek egyéni elbánást kell biztosítani.
2. A dömping megállapításának egyes szempontjai a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban
(23)
Ebben a részben az eredeti vizsgálat újraértékelt megállapításai szerepelnek a jelentések ajánlásai és határozatai vonatkozásában, melyek szerint az EU eljárása nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.4., 6.2. és 2.4. cikkeivel a kötőelemekre vonatkozó eredeti vizsgálatban a dömping megállapításának egyes szempontjai tekintetében.
(24)
Az egyes kínai exportáló gyártókkal és a kínai kereskedelmi kamarával folytatott nyílt párbeszéd keretében az indiai együttműködő gyártó által eladott termékekre vonatkozó részletesebb információ került a felek birtokába, a WTO Vitarendező Testület által a WTO dömpingellenes megállapodása 6.4., 6.2. és 2.4. cikkeire vonatkozóan tett ajánlások megválaszolása érdekében (lásd a (28)-(58) preambulumbekezdést). Ezek az információk a terméknek különösen azokra a jellemzőire vonatkoztak, amelyeket a rendes érték meghatározásánál tartottak jelentősnek, és amelyeket az érintett termékkel való összehasonlításnál használtak, vagyis arra a tényre, hogy az indiai belföldi értékesítéseket normál és speciális értékesítésekre osztották, és minden egyes ügylet biztonsági kategóriáját is azonosították. Ezután a termékkód-táblázatban szereplő valamennyi erősségi osztályra kiszámították a kilogrammonkénti rendes értéket.
(25)
A Bizottság az összehasonlításnál két lényeges elemre összpontosított, nevezetesen az erősségi osztályra, valamint a normál, illetve speciális kötőelemekre, a végleges rendelet (48)-(50) preambulumbekezdésében megjelöltek szerint. A speciális és normál termékek közötti megkülönböztetést az összehasonlítás új elemeként vezették be a vizsgálat során, és a biztonsági kategóriát, mint a másik fő összehasonlítási kritériumot, az eredeti vizsgálatban részt vevő kínai exportáló gyártók maguk javasolták.
(26)
Amint az a végleges rendelet (56) preambulumbekezdésében is szerepel, az analóg országban gyártott normál kötőelemeket a mintában szereplő kínai gyártók által az EU-ba exportált kötőelemekkel lehetett összehasonlítani, mivel ugyanolyan alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a Kínai Népköztársaságból exportált termékek.
(27)
A rendes értéket gyártelepi alapon fejezték ki, kiigazítva, az indiai gyártó által végzett minőség-ellenőrzés árat érintő hatásának figyelembevétele céljából. Ezt az ellenőrző lépést Kínában nem végezték el. Következésképpen két lista született a biztonsági kategória szerinti, kilónkénti rendes értékről, kínai jüanban megadva: egy a normál kötőelemekhez, egy pedig a speciális kötőelemekhez.
2.1. A 2012. május 30-i tájékoztató
(28)
2012. május 30-án valamennyi érdekelt fél számára további információkat tettek közzé azokról a terméktípusokról, melyeket a rendes érték és az export ár közötti összehasonlítás céljából használtak. Amint az eljárás megindításáról szóló értesítésben szerepel, valamennyi érdekelt fél számára pontosabb információt nyújtottak a rendes érték meghatározásához megfelelőnek ítélt termékjellemzőkről.
(29)
A tájékoztató tartalma ahhoz a rendes értékhez kapcsolódott, amelyet az indiai együttműködő gyártó által a belső piacon értékesített, érintett termék ára alapján állapítottak meg. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében az árat az analóg országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kellett megállapítani. Két indiai gyártó hajlandó volt együttműködni, és kitöltött egy kérdőívet. A kitöltött kérdőívekben benyújtott adatokat e két vállalat létesítményeiben ellenőrizték. Azonban csak az egyik vállalat bocsátott rendelkezésre olyan adatokat, amelyek elég részletesek voltak a rendes érték meghatározásához.
(30)
Amint az a végleges rendelet (90) preambulumbekezdésében is szerepel, „számos importőr és exportőr megkérdőjelezte, hogy megfelelő volna az utóbbi indiai gyártó adatait felhasználni, mivel i. az említett gyártó által az indiai belföldi piacon előállított és értékesített mennyiség állítólag nem reprezentatív a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe exportált mennyiséghez viszonyítva, és ii. az említett indiai gyártónak állítólag kereskedelmi kapcsolatai vannak a panaszt támogató egyik közösségi gyártóval. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy i. az indiai gyártó értékesítési volumenét kellően reprezentatívnak tekintették a megbízható rendes értékek megállapításához, és ii. önmagában attól, hogy az analóg ország gyártójának kapcsolatai vannak egy, a panaszt támogató közösségi gyártóval, az analóg ország még nem válik ésszerűtlen választássá. Azt is meg kell jegyezni, hogy ezek a kapcsolatok a vizsgálati időszak után jöttek létre. A fentiekre tekintettel és mivel más harmadik országok gyártói nem mutattak együttműködést, ésszerű volt Indiát választani analóg országként”.
(31)
Figyelembe véve az indiai piacon fennálló versenyfeltételeket és nyitottságot, valamint azt a tényt, hogy az együttműködő indiai gyártó a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusokhoz hasonló terméktípusokat értékesített, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy India az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése értelmében megfelelő piaci berendezkedésű harmadik ország.
(32)
A tájékoztató szerint a belföldi értékesítésre vonatkozó adatok kiterjedtek a vizsgálati időszakra, de a termékkódra (a továbbiakban: TK) nem. Az indiai gyártó azonban meg tudta határozni az eladott kötőelemek biztonsági kategóriáját, valamint azt, hogy a végleges rendeletben meghatározott normál vagy speciális kötőelemről volt-e szó. A vizsgálat kezdetén, a termékkód létrehozásának idején még nem merült fel annak szükségessége, hogy a normál és speciális kötőelemek között különbséget tegyenek.
(33)
A Bizottság azonban megjegyezte, hogy ez a különbségtétel hatással van az árak összehasonlíthatóságára, ezért az indiai gyártótól ezt az adatot is kérték, és meg is kapták. Ezért az indiai belföldi értékesítéseket normál és speciális értékesítésekre osztották, és minden egyes ügylet biztonsági kategóriáját azonosították. Ezután a termékkód-táblázatban eredetileg szereplő valamennyi biztonsági kategóriára kiszámították a kilogrammonkénti rendes értéket.
(34)
Az eredeti termékkód további jellemzőit nem használták, nem csak azért, mert az indiai gyártó nem tudott ilyen részletességű adattal szolgálni, hanem a következő okok miatt is:
-
Az átmérőt és a hosszúságot nem tekintették relevánsnak, mivel az elemzést súly alapján végezték, automatikusan figyelembe véve, hogy a különféle kötőelemek átmérői és hossza eltéréséből milyen különbségek adódtak.
-
Nem volt arra utaló jelzés, hogy a bevonaton lévő krómot, vagy általában a bevonatot - azaz alapvetően a galvanizáció mutatóját - illetően különbségek lettek volna az indiai gyártó termékei és a kínai kötőelemek között.
-
Az egyetlen fennmaradó termékkód-elem, a KN-kód tekintetében úgy ítélték meg, hogy nem lenne megbízható mutató, mivel az érintett termék meghatározásánál a kínai vagy indiai hatóságok nem különböztetik meg a 10 KN-kódot, ahogy azt az EU-s hatóságok teszik.
(35)
A Bizottság ezért a termékek között két lényeges különbséget hangsúlyozott ki: egyfelől a biztonsági kategóriát; másfelől a normál és a speciális kötőelemek közötti különbséget, mely a vevők és a minőség eltéréseit is jelzi.
(36)
A rendes értéket gyártelepi alapon fejezték ki, amiből levontak egy kiigazítást, hogy az indiai gyártó által végrehajtott - de Kínában nem gyakorolt - minőség-ellenőrzés árra tett hatását figyelembe vegyék. Következésképpen két lista született a biztonsági kategória szerinti, kilónkénti rendes értékről, kínai jüanban megadva: egy a normál kötőelemekhez, egy pedig a speciális kötőelemekhez.
(37)
A Bizottság valamennyi érintett felet értesített arról, hogy a rendes értéket nem lehet közzétenni, mivel egyetlen, a belföldi piacon jelen lévő indiai gyártó titkos árait érinti. Az érdekelt feleket azonban arról értesítették, hogy egy 8.8 biztonsági kategóriájú kötőelemnek (a termékkód-táblázatban G-vel jelölve), amely a kínai gyártók által gyakran exportált szabvány típus, a „normál” rendes értékét gyártelepi áron kilogrammonként 9-12 kínai jüanra kalkulálták.
2.2. A 2012. május 30-i tájékoztató nyomán beérkezett észrevételek
(38)
Egy importőr és négy exportáló gyártó azt állította, hogy a feleknek a további információval kapcsolatos észrevételek megtételére biztosított idő (10 nap) túl kevés. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy a fent említett határidő megfelelő, figyelembe véve, hogy az adott információ csak kiegészítése volt az eredeti vizsgálat végén, a végleges rendeletben közzétett információnak. Ezért elfogadhatónak tekinthető az idő, amit ezen további információ vizsgálatára és az észrevételek megtételére biztosítottak.
(39)
Egyes felek állítása szerint a Bizottság kijelentette, hogy a rendes érték megállapításához a fizikai jellemzők tekintetében csak a termékek biztonsági kategóriájára vonatkozó újabb információval rendelkezik. Ezt az állítást el kell vetni. A felülvizsgálat ama szakaszában a Bizottság csupán további felvilágosítást nyújtott arról, hogy az eredeti vizsgálat során hogyan határozták meg a rendes értéket. Fontos hangsúlyozni, hogy a „biztonsági kategóriát ” a kínai exportáló gyártók is az egyik releváns tulajdonságként határozták meg. Ez azonban nem jelentette azt, hogy a Bizottság nem rendelkezett más fizikai jellemzőre vonatkozó információval.
(40)
Ugyanezek a felek azt állították, hogy a meghallgatások során a Bizottság kijelentette, hogy az exportárak és a rendes érték összehasonlítása céljából történő lehetséges kiigazítás esetén inkább az árelemzés, mint a költségelemzés alapján történő kiigazítást tartaná jobbnak. A Bizottság ugyanis arra világított rá, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az összehasonlítást úgy kell elvégezni, hogy az az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, és ne a költségeket befolyásolókat vegye figyelembe.
(41)
Ezt követően e felek megismételték azon állításukat, hogy kiigazításokat kell végezni annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a gyártási költségekben felmerülő olyan különbségeket, mint a nyersanyag-fogyasztás hatékonyságából adódó különbségek; a huzalalapanyag-fogyasztásban felmerülő különbségek; a villamosenergia-fogyasztásban, a saját előállítású energiában, a munkavállalónkénti termelékenységben, az ésszerű haszonkulcs elérésében és a felszerelésekbe történő beruházással kapcsolatos különbségek. Amint az fent már említésre került, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése az árra utal, és nem a költségekre. E felek nem tudták bizonyítani, hogy a költségekben jelentkező állítólagos különbségek jelentős árkülönbségekkel jártak. Az olyan átmeneti gazdaságú országokkal kapcsolatos vizsgálatokban, mint amilyen Kína, analóg országot használnak, melynek célja annak elkerülése, hogy olyan árakat és költségeket vegyenek figyelembe, amelyek a nem piacgazdaságú országokban használatosak, mivel ezek nem a rendes piaci erők következtében előálló tényezők. Ezért a rendes érték megállapításához működő piacgazdaságok gyártóinak árai és költségei szolgáltak alapul. Következésképpen a kiigazításokra irányuló kérelmeket, melyek szerint figyelembe kell venni a gyártási költségekben felmerülő különbségeket, elutasították.
(42)
E felek továbbá azzal érveltek, hogy a 2012. május 30-án benyújtott, az indiai gyártó által értékesített termékek jellemzőire vonatkozó kiegészítő információ hiányos volt, mivel állítólag nem tájékoztatott a következő pontokra vonatkozóan: a kötőelemek típusaival kapcsolatos különbségek; a bevonat és a króm alkalmazása; az átmérő és a hosszúság; nyomonkövethetőség; ISO 9000; a hibás termékek arányának számítási egysége; valamint a keménység, hajlíthatóság, erősség, ütésszilárdság és egyéb súrlódási együtthatók jellemzői. A felek arra vonatkozóan is felvilágosítást kértek, hogy az eredeti termékkód további jellemzőit miért nem tekintették relevánsnak. Ezekre a kérdésekre a 2012. július 5-én elküldött és 2012. július 11-én az érdekelt felek számára konzultáció céljából az iratok közé felvett két tájékoztató adott magyarázatot.
2.3. 2012. július 5-i tájékoztató
(43)
Azt követően, hogy a felek további információt kértek, amint a fenti, (42) preambulumbekezdés említi, 2012. július 5-én egy második tájékoztatót küldtek minden érdekelt félnek. Ebben a következő kiegészítő információk szerepeltek:
-
Egy táblázat, melyben az egyetlen együttműködő indiai gyártó által az indiai belföldi piacon független fogyasztóknak értékesített normál kötőelemek biztonsági kategória szerinti rendes értéke árszintjeinek skálája látható. A Bizottság azt is meghatározta, hogy a kínai gyártók exportjának túlnyomó többsége a G biztonsági kategóriába sorolható.
-
Az Indiában összegyűjtött adatok mélyreható elemzése azt mutatta, hogy a belföldi piacon értékesített normál kötőelemeket, az „A” termékkódnak megfelelően galvanizálják. Ezért a Bizottság azt javasolta, hogy a rendes értéket az A-típusú bevonattal ellátott exportált minták értékével hasonlítsák össze.
-
Az indiai belföldi árakra vonatkozó adatok manuális elemzését követően az átmérőre és a hosszra vonatkozó információt kivették az indiai gyártó által használt értékesítési kódok szövegéből. Annak érdekében, hogy a kínai vállalatok exportjaival össze lehessen őket hasonlítani, ezeket az adatokat kategóriákba sorolták, hogy a fő termékdimenziók között különbséget lehessen tenni:
Mutató
Átmérő
Hosszúság
Kis formátum
M4-től M10-ig
0-100 mm
Közepes formátum
M12-től M20-ig
100-200 mm
Nagy formátum
M22-től M30-ig
200-300 mm
-
A Bizottság ezért a rendes érték további finomítását és a dömpingkülönbözetek kiszámítását javasolta ezen adatok felhasználásával. Amennyiben az exportált kötőelemek nem tartoztak ezekbe a kategóriákba, a dömpingkülönbözet kiszámításánál nem használták fel őket. Ez az exportoknak csak egy nagyon kis mennyiségét érintette.
-
A Bizottság referencia gyanánt megadta a javasolt felülvizsgált termékkódot:
Mutató
Ismertetés
Termékkód
Normál/Speciális
Normál kötőelem
S
Speciális kötőelem
P
Biztonsági kategória
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Bevonat
Galvanizált bevonat
A
Átmérő
M4-től M10-ig
S
M12-től M20-ig
M
M22-től M30-ig
L
Hosszúság
0-100 mm
S
101-200 mm
M
201-300 mm
L
-
A Bizottság áttekintést nyújtott a tájékoztatóban felsorolt javaslatok alapján módosított dömpingkülönbözetekről, megjegyezve, hogy ezekből a felülvizsgált dömpingkülönbözetekből nem lesznek automatikusan dömpingellenes vámok, mivel azokra a kisebb vámtétel szabályai vonatkoznak.
-
Végezetül egy uniós gyártó új, 22., 23., 32., 33. és 34. táblázatait adták meg válaszul azokra a megjegyzésekre, amelyeket egyes érdekelt felek tettek arra vonatkozóan, hogy a 2012. május 30-i tájékoztatóban megadott kiegészítő információ hiányos volt, mivel e táblázatok egyes elemei hiányoztak, vagy nem voltak megfelelően összefoglalva.
2.4. Észrevételek a 2012. július 5-i tájékoztatóhoz
(44)
Egyes felek a rendes érték árszintjére vonatkozóan további információt kértek. Amint az alábbi (82) preambulumbekezdés említi, az árszintet nem lehetett felfedni az érdekelt felek számára, mivel egyetlen analóg gyártó áraival kapcsolatos bizalmas információról van szó. 2012. július 5-én azonban közzétették a normál kötőelemekre vonatkozó, biztonsági kategória szerinti rendes érték nem bizalmas verzióját azon kínai exportáló gyártók számára, akik erre vonatkozó további információt kértek, majd az érdekelt felek számára konzultációra az iratok közé felvették. Ebben a tájékoztatóban a Bizottság megadott egy táblázatot, melyben az egyetlen indiai együttműködő gyártó által az indiai belföldi piacon független fogyasztóknak értékesített normál kötőelemek biztonsági kategória szerinti rendes értéke árszintjeinek skálája látható.
(45)
Egyes felek azt is állították, hogy a Bizottság egy 2012. június 26-án tartott meghallgatás során arról tájékoztatta őket, hogy az indiai belföldi értékesítések az eredeti vizsgálatban használt termékkód-táblázat szerint két, „A” és „B” típusú bevonattal rendelkező termékeket érintettek. Ez az állítás megalapozatlan. A Bizottság arról tájékoztatta az említett feleket, hogy a felülvizsgálat adott szakaszában az indiai gyártó által a normál kötőelemeken használt bevonat-típusokat vizsgálta. Egy későbbi, 2012. július 3-i meghallgatás során, és egy 2012. július 11-én az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában elhelyezett tájékoztató révén valamennyi felet arról tájékoztattak, hogy az indiai gyártó a normál kötőelemek gyártása során az „A” típusú bevonatot használja.
(46)
Egy 2012. július 11-i meghallgatás során ugyanezek a felek arra kérték a Bizottságot, magyarázza el, hogyan történt a rendes érték felosztása az indiai gyártó által gyártott speciális és normál kötőelemek között. A Bizottság jelezte, hogy a felosztás a vevők neve alapján történt. A Kereskedelmi Főigazgatóságon működő meghallgató tisztviselő által szolgáltatott jegyzőkönyv azonban azt bizonyítja, hogy a Bizottság a meghallgatás vége előtt úgy nyilatkozott, tisztáznia kell majd ezt a kérdést, és ezt egy későbbi, 2012. július 13-i tájékoztatóban, amelyet a meghallgatáson részt vevő feleknek elküldtek, meg is tette. A tájékoztatót az érdekelt felek számára konzultációra bocsátott aktának a nyilvános változatában elhelyezték. Ezért az említett felek nyilatkozata, amely szerint a Bizottság kijelentette, hogy „a rendes érték normál és speciális kötőelemek közötti felosztása többek között a vevők neve alapján történt”, hiányosnak tekinthető, mivel ezzel a kérdéssel kapcsolatban további információt biztosítottak, amint az alábbi preambulumbekezdés is említi.
(47)
A normál és speciális kötőelemek közötti különbséggel kapcsolatban a Bizottság 2012. július 13-i tájékoztatója a következő magyarázatot adta: „nem lehet kizárni, hogy a gépjárműipar is használ normál kötőelemeket bizonyos alkalmazásokra.” Néhány fél arra hivatkozott, hogy a Bizottság véleménye szerint az autóiparban használt kötőelemeket normál kötőelemeknek is lehetett volna tekinteni. Ez az állítás megalapozatlan. Amint az említett tájékoztatóból is világosan kiderül, a Bizottság azt követően nyilatkozott így, hogy az indiai gyártó nem mellékelt vevőlistát. Mindemellett, amint az eredeti vizsgálat is megállapította, és a 2.7. szakasz ehhez további magyarázatokat fűzött, minőségi és kereskedelmi okokból a gépjárműipari gyártók mindig személyre szabott kötőelemeket rendelnek, hogy megfeleljenek az iparág ISO-szabványainak. Ezért a gyártók a gépjárműiparnak szánt valamennyi kötőelemet speciálisnak tekintik, így Indiában is, az indiai gépjármű-gyártók weboldalain található információk szerint. Mivel az indiai gyártó minden személyre szabott elemet egyértelműen „speciális kötőelemként” határozott meg, a Bizottság úgy véli, hogy a gépjárműiparnak szánt normál kötőelemek az eredeti vizsgálatban nem szerepeltek a normál kötőelemek listáján.
(48)
A kínai kereskedelmi kamara és egy kínai exportáló gyártó a fentiekhez hasonlókat állított arra vonatkozóan, hogy a gépjárműiparnak szánt kötőelemek esetleg részét képezik a rendes értéknek; továbbá azt is állították, hogy azoknak a gépjárműiparban használt kötőelemeknek, amelyek nem egyedi megrendelésre készültek, még egy külön minőségellenőrzésen kell átmenniük, vagy olyan nyomonkövethetőségi követelményeknek kell megfelelniük, amelyek miatt még költségesebb a gyártásuk, és ezért rendes körülmények között speciális kötőelemeknek tekintendők. Azt állították, hogy a Bizottság azon megállapításai, miszerint a csúcsminőségű alkalmazásokra használt, de nem a felhasználó rajzai szerint gyártott kötőelemeket mégis speciális kötőelemeknek kell tekinteni, alaptalanok voltak, és azzal, hogy a tisztességes összehasonlítás elvét megszegte, a Bizottság nem az alaprendelet 2.10. cikkével összhangban járt el. Úgy vélték továbbá, hogy a Bizottságnak az indiai gyártó által végzett felosztáson alapuló megállapításait nem igazolta helyszíni ellenőrzés. A fentiek fényében arra kérték a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a normál és a speciális kötőelemek közötti megkülönböztetést, és amennyiben ez nem lehetséges, térjen át a normál értékre vonatkozó másik adategyüttesre.
(49)
A Bizottságnak a normál és speciális kötőelemek közötti különbségekre vonatkozó érvelését a fenti (47) preambulumbekezdés ismertette. Ami az indiai gyártó által végzett felosztás ellenőrzésének hiányára vonatkozó állítást illeti, a Bizottság számos folyamatkövető vizsgálat (azaz az értékesítési ügyletek egy mintájának a pontosság ellenőrzése céljából folytatott részletes vizsgálata) során ellenőrizte az értékesítési jegyzéket, szabványos ellenőrzési gyakorlat keretében. Ezen kívül az indiai gyártó által megadott értékesítési jegyzék későbbi felosztását a felosztás átlagos árszintjéhez mérték, amint az említett tájékoztató ismertette. Ezért az az állítás, miszerint a Bizottság készpénznek vette az indiai gyártó által szolgáltatott adatokat, alaptalan.
(50)
Emellett az indiai gyártó által a speciális kötőelemek meghatározásához használt kritériumok, azaz a vevő által készített terv elemei, ahogy a (47) preambulumbekezdés említi, megfelelő biztosítékot nyújtanak az adatok megbízhatóságára vonatkozóan. Az eredeti vizsgálatban a Bizottság már kiigazította a rendes értéket, hogy figyelembe vegye az indiai gyártó által alkalmazott minőségellenőrzési eljárásokat, amelyek a mintába felvett kínai gyártók esetében nem léteztek. Ilyen körülmények között a Bizottság nem tekinti szükségesnek, hogy a rendes értékre vonatkozó más adatokhoz folyamodjék, amint azt az érintett felek ajánlották. Végül, amint a végleges rendelet (89) preambulumbekezdésében is említésre került, a Bizottság erőfeszítései ellenére más lehetséges analóg ország gyártói nem ajánlották fel együttműködésüket az eljárás során.
(51)
A rendes érték meghatározásához az indiai analóg ország gyártója által használt adatok felhasználását illetően az Európai Forgalmazók Szövetsége (EFDA) azt állította, hogy az nem megfelelő módszer, figyelembe véve, hogy az indiai gyártó termékskálája, termelési volumene, az ügyfelek profilja, a forgalmazási módja és a piaci pozíciója nem hasonlítható össze a kínai exportáló gyártók helyzetével. A szövetség azt állította továbbá, hogy a kínai árak azért alacsonyak, mert tükrözik a szabvány termékek nagy gyártási volumenének előnyeit, mivel a kínaiak specializált és hatékony gyártók. Továbbá részletesebb információt kért az indiai gyártó normál kötőelemekre vonatkozó árait és termelési mennyiségét illetően. Végezetül az EFDA az Eurostat adataival támasztotta alá azon állításait, miszerint a Kínai Népköztársaság és India exportárainak összehasonlítása két konkrét KN-kód vonatkozásában azt bizonyítaná, hogy e termékek indiai exportja a kínai export kevesebb mint 4 %-át teszi ki, és India e termékeknek nem hitelt érdemlő szállítója az exportpiacok számára.
(52)
Ami az indiai analóg ország gyártójának megfelelő kiválasztását illeti, a fenti (49) preambulumbekezdés utolsó részére utalunk. Arra az általános állításra vonatkozóan, hogy a kínai exportárak a nagy gyártási mennyiségek előnyeit tükrözik, ezeket az állításokat nem támasztották alá és nem számszerűsítették olyan módon, amely elősegíthette volna, hogy a felülvizsgálat adott szakaszában elvégezzék az elemzést. Az indiai gyártóra vonatkozó további adatokra vonatkozó kérést illetően a (82) preambulumbekezdésre utalunk a bizalmas információ tekintetében. Ami azt az állítást illeti, hogy a rendes érték meghatározásához a vizsgálati időszak alatt és után az Indiából érkező export nem volt összehasonlítható a Kínából érkezővel, az alaprendelet értelmében az indiai belföldi árakat kell relevánsnak tekinteni, és nem az indiai exportárakat. Ezért az EFDA állításai megalapozatlanok.
(53)
Az indiai gyártó által használt bevonat kérdését illetően a kínai kereskedelmi kamara és egy kínai exportáló gyártó kétségeit fejezte ki, és arra kérte a Bizottságot, fejtse ki, hogy a bizalmas információ hogyan bizonyíthatja hitelt érdemlően, hogy az indiai gyártó a belföldi piacon csak galvanizált bevonattal ellátott kötőelemeket értékesített. Az ellenőrzés során az indiai gyártó bizonyítékot nyújtott be, amely alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a belföldi piacon értékesített normál kötőelemek galvanizált bevonattal rendelkeztek, amely az eredeti termékkód „A” típusú bevonatának felel meg. E körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy az aktákban szereplő bizonyíték elégséges annak a következtetésnek a levonásához, hogy a belföldi piacon értékesített normál kötőelemek galvanizált bevonattal rendelkeztek. Ebben a tekintetben kiigazítás történt a különböző krómtartalmak szerint, amint azt a (81) preambulumbekezdés megemlíti.
2.5. A 2012. július 5-i tájékoztató után kért további információk
(54)
Egyes exportáló gyártók további felvilágosítást és információt kértek, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított saját dömpingkülönbözetük esetleges kiigazítását kérhessék, az alábbi megfontolások alapján:
a)
a „terméktípusoknak” a rendes érték megállapításához használt jellemzői (KN-kódok, biztonsági kategória, normál vagy speciális alkatrészek);
b)
az indiai gyártó által értékesített termékeknek a rendes érték meghatározásához használt jellemzőire vonatkozó további információ;
c)
felvilágosítás arra vonatkozóan, hogy az eredeti termékkód további jellemzőit miért nem használták; valamint
d)
a fizikai jellemzők különbözősége miatt elvégzendő kiigazítások.
(55)
Az a) pont tekintetében, amint az a 2012. május 30-i tájékoztatóban is említésre került, az indiai együttműködő gyártó által értékesített kötőelemek biztonsági kategóriája a termékkódban szereplő biztonsági mutató volt, amit az összes félnek elküldött kérdőívben használtak. A biztonsági kategória meghatározásához az indiai gyártó a termékkód ugyanazon releváns elemét használta fel, a helyszíni ellenőrzés során ellenőrzött értékesítési listán.
(56)
A speciális és a normál kötőelemek közötti különbség magyarázata a végleges rendelet (54) preambulumbekezdésben található. A „különleges” kötőelemek az ügyfél tervei szerint készülnek. A „normál” kötőelemeket készletre gyártják, és nem egy egyedi vevő előírásai alapján. Teljes mértékben elismerték annak szükségességét, hogy az indiai együttműködő gyártó által gyártott normál és speciális kötőelemeket megkülönböztessék egymástól, és ahogy a végleges rendelet (51) és (54) preambulumbekezdése is megemlíti, az exportár és a rendes érték összehasonlítása a mintába felvett kínai exportáló gyártók esetében a „normális” típusú kötőelemek között történik.
(57)
Tekintettel a b) pontban felmerült kérdésekre, az információk bizalmas jellege miatt nem lehet nyilvánosságra hozni az indiai gyártó által értékesített csavarok és fejescsavarok pontos típusait. Azonban, amint azt fent jeleztük, az összehasonlítás súly alapján történt, ugyanazon a normál vagy speciális kategórián, és a termékkódban meghatározott azonos biztonsági kategórián belül.
(58)
A b) pont alatt felmerült kérdésekre vonatkozóan a bevonatról számos érdekelt fél kért több/további információt. Az eredeti vizsgálat adatait tovább elemezték, és ebből kiderült, hogy az indiai belföldi piacon értékesített normál terméken alapbevonat, azaz galvanizált bevonat volt. Ezt az információt az érdekelt felek által igényelt meghallgatásokon hozták nyilvánosságra, és azokkal az érdekelt felekkel osztották meg, akik ezt kérték, valamint elhelyezték az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktába.
(59)
A mintába felvett két exportáló gyártó további információt kért a bevonatban lévő króm használatát érintő kiigazításokat illetően. Az indiai együttműködő gyártó által szolgáltatott adatokat tovább vizsgálták, és ez a rendes érték kiigazításához vezetett a krómmal kapcsolatos különbségek miatt, amint azt az alábbi (81) preambulumbekezdés kifejti. Ugyanaz a két exportáló gyártó kért további felvilágosítást arra vonatkozóan, hogyan állapították meg a nyereségességet az indiai együttműködő gyártó belföldi értékesítéseinél; vajon a termelési költségeket a termékkód alapján jelentették be, vagy átlagköltségeket alkalmaztak; és a rendes értékbe beleszámították-e a kapcsolt vállalatoknak történt értékesítéseket.
(60)
A rendes értékre vonatkozó minden idevágó információ a végleges rendelet (94) preambulumbekezdésében szerepel. Az is ott szerepel, hogy csak a független vállalatoknak való belföldi értékesítéseket használták fel.
(61)
Ez a két exportáló gyártó később úgy érvelt, hogy súlyos kétségeik voltak arra vonatkozóan, hogy a nyereségességre és a reprezentativitásra irányuló vizsgálatokat megfelelő módon hajtották-e végre. Konkrétabban, a reprezentativitási vizsgálat tekintetében, ezek az exportáló gyártók kételkedtek abban, hogy az indiai gyártó belföldi értékesítéseinek mennyisége a felülvizsgált termékcsoportok vonatkozásában meghaladta az exportált termékek 5 %-át. A reprezentativitási vizsgálat tekintetében kiderült, hogy az olyan esetekben, ahol egy bizonyos terméktípusnál az 5 %-os teszt nem teljesült, a belföldi értékesítések a megfelelő összehasonlításhoz mégis kellő mértékűnek bizonyultak. A nyereségességi vizsgálatot illetően bebizonyosodott, hogy azt terméktípusonként végezték el.
(62)
Tekintettel a c) pont alatti kérdésekre, azaz hogy miért nem használták a rendes érték és az exportár összehasonlításához a teljes termékkódot, a vizsgálat során világossá vált, hogy a teljes termékkód nem lenne megbízható mutató. Először, mert az EU hatóságaival ellentétben sem a kínai, sem az indiai hatóságok nem tesznek különbséget a 10 KN-kód között, amellyel az érintett terméket meghatározzák. Másodszor, amint az a végleges rendelet (48) preambulumbekezdésében szerepel, néhány fél azt állította, hogy a kínai exportáló gyártók által gyártott kötőelemek szabványos termékek (főként 4.8-8.8 biztonsági kategória), amelyek a nyersanyagok, az ellenállás, a bevonat vagy a tanúsítással/biztonsággal kapcsolatos szempontok tekintetében nem rendelkeznek különleges jellemzőkkel; amelyeket alacsony szintű alkalmazásokra szántak (nem ipari használat és általános kereskedelem), nem pedig csúcstechnológiai alkalmazásokra; valamint nem feleltek meg az olyan különleges végfelhasználók szigorú előírásainak, mint például az autóipar, a vegyipar vagy a repülőgépipar.
(63)
Ami a fenti d) pontban felmerült kérdéseket illeti, a „nyomon követhetőség” elemei, a ISO 9000 szabvány, a hibás egységek aránya és más olyan kritériumok, mint „keménység, hajlíthatóság, erősség, ütközőszilárdság és súrlódási együtthatók”, amelyeket két másik exportáló gyártó vetett fel, nem voltak elfogadhatóak, mivel az érintett vállalatok nem tudták kimutatni, hogyan érintik ezek az elemek a rendes érték és az export ár összehasonlíthatóságát.
(64)
Az összehasonlíthatóság állítólagos hiányára vonatkozó konkrét információ híján, valamint az eredeti vizsgálat során az érdekelt felek által tett ajánlásokra tekintettel, figyelembe véve az olyan technikai jellemzőkre vonatkozó, rendelkezésre álló információt, mint például a bevonat, az eredeti vizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy az érdekelt felek által kiemelt fő tényezők és különbségek, különösen a normál és a speciális biztonsági kategória, kellő alapot adtak a rendes érték és az exportárak összehasonlításához.
2.6. További információk közzététele a rendes értékről 2012. július 11-én
(65)
2012. július 11-én a Bizottság közzétette a rendes érték fent leírt újraosztályozását, és a fentiek alapján a dömpingkülönbözet újraszámítását javasolta, valamint észrevételek megtételét kérte.
(66)
A fenti (32) preambulumbekezdésben említettek szerint az indiai gyártó az eredeti beadványában termékkódok nélküli, belföldi értékesítési jegyzéket mellékelt. Az egyes eladások egyetlen azonosítója a tételkód volt, azaz egy belső kód minden egyes termék számára, valamint egy szöveglánc a termék leírására, például:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
A végleges rendelet (48)-(57) preambulumbekezdésében szereplő magyarázatok szerint az indiai vállalat belföldi értékesítéseit normál és speciális kötőelemekre osztotta fel a (77) preambulumbekezdésben említett megkülönböztetés alapján. Következésképpen a belföldi értékesítési jegyzéket két fájlban nyújtották be: „Normál belföldi értékesítési jegyzék” és „Speciális belföldi értékesítési jegyzék”. Azokat az értékesítéseket, amelyek sem a normál, sem a speciális értékesítésekhez nem voltak sorolhatók, kizárták a rendes értékre vonatkozó további számításokból.
(68)
A vizsgálat során az is világossá vált, hogy a rendes érték megállapításához a kötőelem biztonsági kategóriája is szükséges. Az indiai vállalat a biztonsági kategóriát a „Normál belföldi értékesítési jegyzék” és a „Speciális belföldi értékesítési jegyzék” fájlokban soronként határozta meg, és ezeket egy „fokozat” elnevezésű oszlopban helyezte el, jelezve a biztonsági kategóriát, például:
Leírás
Fokozat
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Az eredeti rendes értéket ezen az alapon számították ki, a normál/speciális felosztást és a biztonsági kategóriát alkalmazva, ahogy a 2012. május 30-i alkalmazási jelentésben szerepel.
(70)
Amint azt az (54) preambulumbekezdés említi, egyes exportáló gyártók további felvilágosítást kértek, arra hivatkozva, hogy a kötőelem bevonata, átmérője és hossza alapján történő összehasonlítás hiányzik, és azzal érveltek, hogy ez hatással lehet az eredetileg kiszámított rendes érték szintjére.
(71)
A termékkód hiányában az egyes ügyletekhez tartozó valamennyi szöveges leírást (az azonos leírással ellátott ügyletek csoportosítását követően) elemezték az értékesített kötőelemek átmérőjének és hosszának megismerése céljából. A fenti példát véve, M8 = átmérő, és 16 = hossz. Ebben az esetben ez egy 8 milliméter átmérőjű, 16 milliméter hosszúságú csavarnak a leírása. Az 1,25 a csavarmenetre vonatkozik, amelyet az érintett termék osztályozásánál nem használtak fel.
(72)
A kínai exportáló gyártók által használt termékkód ezt az adatot kicsit másképp jelzi. A fenti csavar átmérőjét és hosszát „080016”-ként jelölték volna.
(73)
A rendes érték és az exportár egyeztetése érdekében a Bizottság három egyenlő sávba sorolta az átmérőt és a hosszúságot, a 2012. július 5-i második tájékoztató levélnek megfelelően.
Mutató
Átmérő
Hosszúság
Kis formátum
M4-től M10-ig
0-100 mm
Közepes formátum
M12-től M20-ig
100-200 mm
Nagy formátum
M22-től M30-ig
200-300 mm
(74)
Az indiai gyártó néhány értékesítése kívül esett ezeken a paramétereken, így a rendes érték kiszámításához nem használták fel őket. A fent leírt csavar a felülvizsgált termékkóddal „GSS” = 8.8 biztonsági kategóriába tartozna; kis átmérőjű, és rövidnek minősülne.
(75)
A fenti példából világosan kitűnik, hogy a termék szövegláncos leírása az indiai belföldi gyártó által használt bevonatról nem tartalmaz információt. Ezért a vizsgálati aktát megvizsgálták, hogy nem szerepel-e benne az indiai gyártó által a belföldi piacon értékesített normál kötőelemnél használt, a bevonatra vonatkozó információ. Az aktában szereplő bizalmas információk szerint, melyeket az indiai gyártó telephelyén ellenőriztek, a belföldi piacra szánt normál kötőelemeket galvanizált bevonattal látták el (a termékkód szerinti A típusú bevonat), és ezt az információt a Bizottság 2012. július 5-én valamennyi fél számára közzétette.
2.7. Észrevételek a 2012. július 11-i tájékoztatóhoz
(76)
A fenti tájékoztatóra több exportáló gyártó válaszolt. Ezeknek az exportáló gyártóknak a kérésére a Kereskedelmi Főigazgatóságon működő meghallgató tisztviselő elnökletével meghallgatást tartottak, hogy folytassák a párbeszédet a Bizottsággal, és megbeszéljék a felmerült kérdéseket. Az exportáló gyártók főképp a következő kérdéseket érintették:
a)
a módszer, amellyel az indiai gyártó a belföldi értékesítéseit normál és speciális csoportokra osztotta fel;
b)
„fontos kiigazítás” garantálása abban az esetben, ha egyes, a gépjárműiparban értékesített kötőelemeket normál kötőelemeknek tekintenek;
c)
a rendes értéknek a 2. cikk (10) bekezdés b) pontja szerinti kiigazítása az Indiába importált huzalra kivetett közvetett adókra tekintettel;
d)
a normál kötőelemek bevonatában található króm VI;
e)
a Bizottság módszere, amikor egy adott exportügyletnek nem felelt meg belföldi értékesítés, valamint
f)
az indiai gyártó belföldi értékesítései termékkódjainak közzététele.
(77)
A fenti a) pont tekintetében az indiai gyártó belföldi értékesítéseit normál és speciális csoportokra osztotta fel, úgy ítélve meg, hogy az ügyfél tervei szerint készült kötőelemek speciális kötőelemeknek tekintendők, míg az egyéb értékesítések normál kötőelemekre vonatkoztak, azaz nem az ügyfél vagy mások speciális tervének megfelelő termékek.
(78)
A fenti b) pont tekintetében, ahogy az említett érdekelt feleknek a július 11-i meghallgatást követően, 2012. július 13-án elküldött, az aktához tartozó tájékoztatóban is szerepel, a Bizottság megerősítette, hogy mivel hiányzik a vevők neve, a Bizottság a fenti, (47) preambulumbekezdésre hivatkozik. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Európai Kötőelemgyártók Szövetsége szerint, „Európában, ha egy vevő - különösen a gépjárműiparban - olyan kötőelemet rendel, melyet tervrajz alapján gyártanak, de amely egyúttal teljes mértékben megfelel a nemzetközi szabványoknak (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), ezt a terméket a kötőelem gyártója mindenképpen speciális terméknek tekinti, ennek megfelelően sorolja be, a vállalat nemzetközi osztályozásán belül speciálisként, … világszerte, tehát Indiában is így működnek a kötőelemgyártók”. A Bizottság ezért bízik benne, hogy a gépjárműiparnak szánt normál kötőelemek nem szerepeltek az eredeti vizsgálat megállapításaihoz csatolt normál kötőelemek listáján. Ezért ezt a kérést elutasították.
(79)
A fenti c) pont tekintetében egy meghallgatáson az exportáló gyártók felvetették a kiigazítás kérdését, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében, hogy figyelembe legyen véve az Indiába importált huzal behozatali vámja, amely a rendes érték részét képezi, de a kínai exportárban nincsen benne. Az eredeti vizsgálat idején a mintába felvett kínai vállalatok Kínában gyártott hengerhuzalt vettek.
(80)
Az indiai gyártó által importált nyersanyagra az alapvám (a felmérhető érték 5 %-a), és a vámra kivetett oktatási illeték (az alapvám értékének 3 %-a, valamint a kiegyenlítő vám összege) vonatkozott. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése b) pontja szerint azonban a közvetett adókhoz kapcsolódó kiigazítás akkor kérhető, ha a vámokat a hasonló termékre és az abba fizikailag beépített anyagokra vetik ki, ha a termékeket a belföldi piacon való felhasználásra szánják, és az Európai Unióba exportált termék vonatkozásában nem szednék be, vagy nem térítenék vissza. Érvek és olyan bizonyíték hiányában, miszerint a fent említett, az EU-ba exportáló gyártóknak kedvezne, ha a nyersanyag (huzal) importjára vonatkozó importköltségeket nem szednék be, illetve visszatérítenék, a kérést el kell vetni. Emellett egy ilyen kiigazítás általában nem kérhető olyan esetben, amikor az érintett exportáló gyártó, mint ahogy ennek a felülvizsgálatnak az esetében is, az összes nyersanyagot belföldi szállítóktól szerzi be, és ezért nincs behozatali költsége.
(81)
A fenti d) pontra tekintettel az eredeti vizsgálat aktájában szereplő bizonyíték azt mutatta, hogy az indiai belföldi piacon árusított normál kötőelemeken lévő szabvány bevonat króm Cr3-at tartalmazott, és ezért megfelelt a termékkód azon definíciójának, hogy a bevonat nem tartalmaz hozzáadott krómVI-ot. Ezért újraszámították a dömpingkülönbözetet, az export oldalon a legdrágább krómbevonatot véve alapul, exportár-kiigazítás nélkül. Két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a bevonattal kapcsolatos információ inkább a jelenlegi helyzetre vonatkozik, és nem a vizsgálati időszakra. Ez nem felel meg a valóságnak. Az eredeti vizsgálat alatt az ellenőrzés során igazolt bizonyítékokat szereztek be, amelyekből kiderült, hogy az eredeti vizsgálati időszak alatt Indiában valamennyi belföldön értékesített normál kötőelem galvanizált bevonattal rendelkezett.
(82)
A fenti e) pont tekintetében megerősíthető, hogy a dömpingkülönbözeteket olyan alapon számították ki, hogy ahol nem volt megfelelő belföldi értékesítés, ott a dömping kiszámításából kizárták az exportügyletet. Egyes felek azzal érveltek, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításánál semmi alapja nem volt egyes exportügyletek kizárásának. A mintába felvett valamennyi kínai exportáló gyártó esetében azonban a belföldi és az exportértékesítések között jelentős számú egyezést találtak ahhoz, hogy megfelelően képviselve legyenek a különféle felek értékesítései.
(83)
A fenti f) pont tekintetében a kínai kereskedelmi kamara és egy kínai exportáló azt állították, hogy az indiai gyártó nem indokolta megfelelően, hogy miért nem engedte meg a Bizottságnak a belföldi értékesítései termékkódjaival kapcsolatos konkrét információk közzétételét. A Bizottság a lehető legtöbb információt nyújtotta, betartva ugyanakkor a titoktartási szabályokat, az aktához tartozó számos feljegyzés és a valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhető tájékoztatók révén, és meghallgatást biztosított a kínai kereskedelmi kamara és minden olyan kínai exportáló számára, akik ezt kérték. Az indiai gyártó termékkódjainak közzétételére vonatkozó kéréssel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy ezen információ közzététele lehetővé tenné, hogy a többi fél viszonylagos pontossággal ki tudja számolni az indiai gyártó belföldi árait, amit a bizalmas üzleti információk védelme érdekében el kell kerülni. A bizalmas információk védelmének elmulasztásáért a Bizottság ellen kártérítési keresetet nyújthatnának be, és eltántoríthatná a vizsgálatokban való részvételtől az olyan, analóg országokban működő vállalatokat, amelyek önkéntesen együttműködtek volna. A kérést ezért elutasították.
2.8. Változtatások a végleges rendeletben használt, a rendes érték kiszámításánál alkalmazott módszerben
(84)
Figyelembe véve a felülvizsgálatban szereplő kínai exportáló gyártóknak az indiai rendes érték kiszámításához szükséges terméktípusok meghatározására vonatkozó észrevételeit (miszerint a normál és speciális elemekre, valamint a biztonsági kategóriára vonatkozó megkülönböztetésen kívül az átmérő, a hosszúság és a bevonat is fontos), valamint a meghallgató tisztviselő jelenlétében zajló meghallgatásokat és párbeszédeket, az indiai gyártóra vonatkozó adatokat újravizsgálták.
(85)
Az újravizsgálatot követően a Bizottság meg tudta határozni az indiai belföldi piacon értékesített kötőelemek átmérőjét és hosszúságát. Ahhoz, hogy ezeket a kötőelemeket a Kínai Népköztársaságból exportált kötőelemekkel tisztességesen össze lehessen hasonlítani, az átmérőt és a hosszúságot osztályozni kellett, és minden fokozatra ki kellett számítani a rendes értéket. Ezt két, 2012. július 5-i és 11-i, minden érdekelt fél számára hozzáférhető tájékoztatóban részletesen elmagyarázták. A termék osztályokba sorolása révén meg lehetett különböztetni az indiai gyártó által értékesített termékek főbb dimenzióit, és így ez a módszer tisztességes összehasonlítást tett lehetővé a kínai vállalatok exportjaival az érdekelt felek kérésének megfelelően. Ezt követően két exportáló gyártó azt állította, hogy nem volt hiánytalan az információ, és mivel az osztályozás homályos volt és nem megfelelő, ezért nem állt rendelkezésükre elég információ ahhoz, hogy fizikai különbségek miatt kiigazítást kérjenek. Ezeken az általános kijelentéseken túl azonban a két exportáló gyártó nem tett érvényes elfogadható javaslatot, és nem nyújtott be érdemi bizonyítékot. Ezért az állítást elutasították.
(86)
Az Európai Forgalmazók Szövetsége (EFDA) azt állította, hogy az átmérő és a hosszúság használata nem tükrözte a valóságot, és olyan alternatívát javasolt, amely két kritériumot kapcsolt össze, hogy ezzel véleményük szerint elkerülhessék egyes termékek kimaradását; ezt az alternatív megközelítést azonban nem támasztották alá. A Bizottság által javasolt osztályozás nem zárt ki egy terméktípust sem (minden lehetséges átmérő- és hossz-kombinációra kiterjedt), ezért ennek a javaslatnak a vizsgálatát nem lehetett folytatni.
(87)
Valamennyi értékesített normál kötőelemről kiderült, hogy galvanizált bevonattal rendelkezik, így a rendes értéket olyan bevonat alapján számították ki, amely megfelel az „A” típusú termékkódnak. Olyan esetben, amikor a kínai exportáló gyártó nem „A” típusú bevonatú kötőelemeket exportált, az ahhoz legközelebbi bevonat-típust használták, exportár-kiigazítás nélkül.
(88)
A biztonsági kategóriára vonatkozó adatok, a normál és speciális közötti felosztás változatlan maradt.
(89)
Két exportáló gyártó a Kereskedelmi Főigazgatóságon működő meghallgató tisztviselő közbenjárását kérte az indiai analóg gyártó bizalmas adatainak megvizsgálása céljából, és hogy garanciát nyújtson a belföldi értékesítéseinek bizalmas jellegére, valamint a normál kötőelemek bevonatának, a bevonaton lévő krómnak, és a normál kötőelemek hosszával és átmérőjével kapcsolatos információ megszerzésének kérdésére vonatkozóan. Az indiai analóg gyártó bizalmas adatainak vizsgálata után a meghallgató tisztviselő válaszolt a két exportáló gyártó által feltett kérdésekre. A meghallgató tisztviselő jelentését az érdekelt felek számára betekintésre az aktában helyezték el.
(90)
A fent említett kiegészítő információ, tisztázások, meghallgatások és párbeszédek ellenére bizonyos felek továbbra is azt állították, hogy nem rendelkeznek kellő információval ahhoz, hogy kiigazítási kérelmet nyújthassanak be az igazságos összehasonlítás biztosítására. A Bizottság kiterjedt tájékoztatást biztosított a feleknek a rendes érték megállapításához használt termékcsoportokról, a Fellebbezési Testület (7) előírásainak megfelelően. Ezen felül a 2012. május 30-tóljúlius 19-ig terjedő hosszú időszak alatt a Bizottság információt szolgáltatott és minden fél által feltett minden kérdésre válaszolt. Ezen felül további 20 napot biztosított valamennyi félnek arra, hogy az utolsó tájékoztató értesítéssel kapcsolatban kifejtsék észrevételeiket.
(91)
Ugyanazok a felek úgy érveltek, hogy a Fellebbezési Testület jelentésével ellentétesen a Bizottság, indokolás nélkül, nem volt hajlandó információt közzétenni az indiai gyártó azon konkrét termékeiről, amelyeket a rendes érték meghatározásához használtak. A WTO dömpingellenes megállapodásának 6.5. cikke kiköti, hogy a bizalmas információt, vagy a bizalmas alapon nyújtott információt a vizsgáló hatóságok ennek megfelelően kezelik. Ebben az esetben az indiai gyártó a belföldi piacon értékesített terméktípusokra vonatkozó információt bizalmas alapon szolgáltatta, és a vállalat ismételten bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, melyben kijelenti, hogy továbbra is szigorúan bizalmasnak tekinti az említett információt ahogyan a (82) preambulumbekezdésben szerepel. Ezek a felek azt is állították, hogy a Bizottság nem tudott világos, nyilvánosságra hozható összefoglalót készíteni az indiai gyártó által benyújtott információról, bár a jelentések ezt előírták. A folyamatos párbeszéd részeként, és a fenti preambulumbekezdésekben említettek szerint a Bizottság azonban az indiai gyártóhoz kapcsolódó minden releváns információt közzétett - a bizalmas közlés megszabta kereteken belül - valamennyi érdekelt fél számára, hogy meg tudják védeni saját érdekeiket.
2.9. A rendes érték meghatározása a kínai exportáló gyártók esetében, rendes érték, exportárak, összehasonlítás
(92)
A rendes értéket kiszámították és az exportárakkal összehasonlították, a fentieknek megfelelően. Ott, ahol az érintett kötőelemek bevonatához króm VI-ot adtak hozzá, az exportárakat kiigazították, hogy eltűnjön az árkülönbözet. A kettő összehasonlítása gyártelepi alapon történt, hasonlóan az eredeti vizsgálatban történtekhez.
2.10. Kiigazítási kérelmek a termék jellemzői alapján
(93)
Egy exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontja értelmében, az érintett termék különböző típusainak (hatszögű csavarok, facsavarok, csavarok stb.) eltérő fizikai jellemzőire tekintettel kért kiigazítást. Mivel az érintett exportáló gyártó titoktartási okokból nem fér hozzá a rendes értékre vonatkozó teljes adatokhoz, a vállalat saját exportárait vette alapul annak bizonyítására, hogy az egyes kötőelemek árai mennyire eltérnek egymástól.
(94)
Az eredeti vizsgálatban a rendes érték és az exportár összehasonlítása úgy történt, hogy megkülönböztették a normál és a speciális kötőelemeket, amint az a végleges rendelet (102) preambulumbekezdésében szerepel, valamint meghatározták a biztonsági kategóriát. A teljes termékkódot ebben az esetben nem használták, mivel az analóg országban lévő gyártó nem a termékkód alapján kategorizáltan nyújtotta be az információt, noha úgy kérték tőle. Az eredeti termékkód egyik eleme aszerint határozta meg a különböző kötőelem-típusokat, hogy melyik KN-kód alá tartoztak. Mivel az indiai gyártó ezt az információt nem biztosította, ezt az elemet nem lehetett felhasználni az eredeti vizsgálatban lévő összehasonlításban.
(95)
Az exportáló gyártó által nyújtott információ szerint megalapozott lenne a különböző típusú kötőelemek különbözősége miatti kiigazítás. A javasolt módszert azonban nem tekintették megfelelőnek, mivel a vállalat nem biztosított pontos információt a KN-kód szerinti terméktípusról, a (34) preambulumbekezdés magyarázatai szerint, és amint azt eredetileg kérték. Alternatív megoldásként megvizsgálták az uniós gazdasági ágazat árkülönbségeit az uniós piacon, annak meghatározása érdekében, hogy a különböző kötőelemek között léteznek-e árkülönbségek. Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott információ az eredeti kérésnek megfelelően a teljes termékkód felhasználásával történt. Ez a vizsgálat megerősítette, hogy az EU piacán az árak a kötőelem típusától függően különböznek. Ezen az alapon megfelelőnek tekintették a rendes érték kiigazítását, hogy tükrözzék ezeket a különbségeket. A kiigazítás alapjául az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árait az uniós piacon 1-nek értékelték, és minden egyes típus saját egyéni értéket kapott, attól függően, hogyan viszonyul az ára az átlagárhoz. Ezeket az értékeket azután arra a rendes értékre alkalmazták, amelyet az exportáló gyártó által gyártott minden egyes típussal való összehasonlításhoz használtak.
(96)
Mivel ezeket a kiigazításokat az uniós piacon értékesített termékek fizikai jellemzőiből adódó különbségek piaci értékének alapján végezték, megfelelőnek vélték, hogy hasonló kiigazításokat tegyenek minden exportáló gyártó dömpingkülönbözetének kiszámításánál.
(97)
Az általános tájékoztató dokumentum közzétételét követően a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products) és egy kínai exportáló azt állította, hogy a Bizottság továbbra is megsérti a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.4., 6.2., és 6.4. cikkét azzal, hogy nem szolgáltat megfelelő időben információt, amelynek alapján az exportárat és a rendes értéket összehasonlítják, és felkérte a Bizottságot, hogy tegyen közzé átfogó információt a rendes értékű terméktípusokról, eleget téve kötelezettségeinek, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetőséget biztosítson érdekeik védelmére, ügyük megfelelően informált bemutatására, valamint az exportárak és a rendes érték igazságos összehasonlítására. Nevezett felek ezért arra kérték a Bizottságot, hogy vizsgálja újra a következőket:
a)
a rendes értékhez használt terméktípusok teljes nyilvánosságra hozatala;
b)
annak biztosítása, hogy a kínai exportáló gyártó által gyártott normál kötőelemeket nem hasonlítják össze az analóg gyártó által gyártott, csúcstechnológiai alkalmazásokra használt kötőelemekkel;
c)
a kiigazítások iránti kérelmek megfelelő bizonyítékainak bemutatása;
d)
információ nyújtása egyes kiigazítások végrehajtásának módjáról; valamint
e)
az EU azon kötelezettsége, hogy nem hagyhatja figyelmen kívül az exportügyleteket.
(98)
Az a) pont tekintetében a 2012. május 30-i, 2012. július 11-i és július 13-i tájékoztatókban, a 2012. július 31-i általános tájékoztató dokumentumban és különösen a (77)-(96) preambulumbekezdésekben, valamint a konzultációs folyamat alatti meghallgatások során nyújtott információ fényében, a Bizottság szerint az érdekelt feleknek minden olyan információt biztosítottak, amelyet a titoktartási előírások határain belül nyilvánosságra lehetett hozni.
(99)
A b) pont tekintetében annak biztosítására vonatkozóan, hogy a kínai exportáló gyártók által gyártott normál kötőelemeket nem hasonlítják össze az analóg gyártó által gyártott, csúcstechnológiai alkalmazásokra használt kötőelemekkel, ezt a kérdést már a fenti (78) preambulumbekezdés is tárgyalta. Újabb bizonyíték hiányában, és szembesülve nevezett felek bizonyítatlan állításaival, miszerint esetleg nemcsak a gépjárműiparnak szántak csúcstechnológiai alkalmazásokra használt kötőelemeket, a Bizottság úgy véli, hogy az aktában szereplő információ kellőképpen megbízható ahhoz, hogy garantálni lehessen, hogy az említett kínai exportáló exportárainak összehasonlítása céljából csak a normál kötőelemeket használták fel a rendes érték meghatározásához.
(100)
A c) pont és azon állítások tekintetében, melyek szerint a Bizottság nem szolgáltatott információt arról, hogyan tudják a kínai exportáló gyártók alátámasztani a „nyomon követhetőség” elemeire, az ISO 9000 szabványra, a hibás egységek arányára és más olyan kritériumokra, mint „keménység, hajlíthatóság, erősség, ütközőszilárdság és súrlódási együtthatók” (lásd a fenti, (63) preambulumbekezdést) vonatkozó kiigazítási kérelmeiket, valamint a behozatali vámokról (lásd a (79) és (80) preambulumbekezdéseket), a Bizottság a következőket jegyzi meg. Először, emlékeztet arra, hogy ezeket az elemeket a felek úgy hozták fel, hogy további részletekkel nem szolgáltak. Egy 2012. július 11-i, a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatás során a Bizottság a fent említett kérdésekkel kapcsolatos további információ benyújtására kérte a feleket, de nem érkezett be kiegészítő információ. Az exportárak kiigazítására vonatkozó kérelmek tekintetében azon az alapon, hogy figyelembe vegyék az Indiába irányuló hengerhuzal behozatali vámját, és azt, hogy a kínai exportáló gyártók általában olcsóbban férnek hozzá a nyersanyagokhoz, a Bizottság a (80) preambulumbekezdésben részletesen elmagyarázta, miért nem elfogadható ez a kiigazítás. Továbbá, amint az eredeti rendelet (63) preambulumbekezdésében szerepel, a fő nyersanyag - az acélhuzal - költsége alapjában véve nem tükrözte a piaci értéket. Kiderült, hogy a belföldi piacon számlázott acél hengerhuzalok ára jelentősen alacsonyabb volt a más piacokon kapható huzalok áránál. Ezért ezeket a torzított árakat nem lehet a nevezett felek által kért kiigazítások alapjául használni. Ilyen körülmények között a Bizottság nem látja, hogy a kínai kereskedelmi kamara és az exportáló gyártó véleménye szerint milyen további információra lenne szükség e két kiigazítási kérelem alátámasztásához.
(101)
A d) pont tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy „az uniós gyártók rendesérték-típusai és árszintjei, valamint az ebből következő kiigazítások hatása az analóg gyártó rendes érték-típusaira” bizalmas adat és nem hozható nyilvánosságra. A kínai kereskedelmi kamara és egy kínai exportáló gyártó további felvilágosítást kért arról, hogyan történt a bevonat árkülönbségének kiigazítása. Amint a fenti (92) preambulumbekezdésben is szerepel, meg kell jegyezni, hogy a különleges tájékoztatóban a Bizottság jelezte, melyik exportált terméktípusokat igazították ki, és ezzel lehetővé tette, hogy az érintett felek megértsék, hogyan is történt a kiigazítás.
(102)
Az e) pont és azon állítólagos igény tekintetében, hogy minden összehasonlítható exportügyletet figyelembe kell venni a dömpingszámításoknál annak érdekében, hogy a WTO dömpingellenes megállapodása 2.4.2. cikkének megfelelően biztosítani lehessen az árak méltányos összehasonlítását, a Bizottság megjegyzi, hogy éppen az említett felek által benyújtott kérelmet és javaslatokat követően igazították ki a dömpingkülönbözet meghatározásához használt rendes értéket. Az alkalmazott módszer magyarázata a fenti (93)-(96) preambulumbekezdésekben található, és annak oka, hogy a dömping összegét miért azon exportügyletek százalékaként fejezik ki, amelyeket a dömping kiszámításához használtak, az alábbi, (107) és (108) preambulumbekezdésekben szerepel. ami maradéktalanul megfelel a WTO dömpingellenes megállapodása 2.4.2. cikkének, amely az összehasonlítható exportügyletekre hivatkozik. Ebben az esetben az összehasonlításhoz minden összehasonlítható ügyletet felhasználtak (terméktípusok szerint). Ezért volt ésszerű a dömping összegét azon exportügyletek százalékaként kifejezni, amelyeket a dömping összegének kiszámításához használtak.
(103)
Az általános tájékoztatót követően két kínai exportáló gyártó megismételte, hogy kiigazításokat kell végezni az nyersanyagfogyasztás hatékonyságára és a nyersanyaghoz való könnyebb hozzáférésre, a hatékonyabb villamosenergia-fogyasztásra és az alkalmazottak alacsonyabb egyéni termelékenységére vonatkozó állítólagos különbségek miatt. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban egyik kínai exportáló gyártó sem részesült piacgazdasági elbánásban, és költségszerkezetük nem tekinthető olyannak, amely piaci értékeket tükröz és ezért kiigazítások alapjául szolgálhat, különös tekintettel a nyersanyagokhoz való hozzáférésre. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaságban meglévő gyártási folyamatokat az indiai gyártóéival összehasonlíthatónak ítélték, és az állítólagos különbségekről kiderült, hogy egészen csekélyek. Ebben az esetben kiderült, hogy az indiai gyártó az indiai belföldi piacon sok más gyártóval versenyzett, ezért úgy ítélhető meg, hogy az árai megfelelően tükrözték a belföldi piacon uralkodó helyzetet. Amint az a (41) preambulumbekezdésben is szerepel, a rendes érték meghatározásához működő piacgazdaságok gyártóinak árai és költségei szolgáltak helyettesítőként alapul.
(104)
Ugyanaz a két kínai exportáló gyártó azt hangoztatta, hogy az átmérőre és hosszúságra vonatkozó adatok kategóriákba való összefoglalásakor a Bizottságnak az összehasonlításnál nem kategóriákat, hanem a hosszúságra és átmérőre vonatkozó konkrét adatokat kellene használnia. Először is, amint a fenti (70) preambulumbekezdésben szerepel, egy 2012. június 26-án ugyanazokkal a felekkel tartott meghallgatást követően a Bizottság beleegyezett abba, hogy az átmérő és a hosszúság adatait kategóriákba sorolja, hogy figyelembe vegye a fizikai jellemzők hatását az árakra. Nevezett felek maguk is jeleztek lehetséges kategóriákat, a Bizottság azonban a meghallgatás alatt jelezte, hogy ezeket felül kell vizsgálni, hogy valamennyi exportált típust össze lehessen hasonlítani az indiai gyártó nagyon hasonló típusú termékeivel. Másodszor az említett felek a 2012. július 3-i meghallgatáson tartott prezentációjuk során (példaként) azt állították, hogy az átmérőnek csekély hatása van az egységnyi nyersanyagfogyasztásra. Ezért ezt a kérést a Bizottság elutasította.
2.11. Dömpingkülönbözetek
(105)
A dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.
(106)
A felülvizsgálat hatálya alá tartozó exportőr számára a végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti CIF uniós határparitásos importár százalékában kifejezve a következő:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking
0,0 %
(107)
A felülvizsgált végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti CIF uniós határparitásos importár százalékában kifejezve a következők:
Kínai exportáló gyártó
Fennálló dömpingkülönbözet
Felülvizsgált dömpingkülönbözet
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory és Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók
78,1 %
54,1 %
Minden más vállalat
115,4 %
74,1 %
(108)
Egy exportáló gyártó azt hangsúlyozta, hogy a dömpingkülönbözetének kiszámításakor a dömping teljes összegét az összes exportügyletei teljes CIF-értékének százalékaként kellene kifejezni, és nem a dömping összegének kiszámításához használt exportügyletek százalékaként. A vállalat véleménye szerint ellenkező esetben a dömping meghatározásánál nem használt exportügyletek esetében ez a dömping vélelmét jelentené.
(109)
Az exportár és a rendes érték súlyozott átlag alapján megállapított összehasonlítását a kínai exportáló gyártó által gyártott azon típusoknál végezték el, amelyeknek megfelelő típust az indiai gyártó is gyártott és értékesített. Ezt tekintették a legmegbízhatóbb alapnak az exportáló gyártó esetleges dömpingszintjének meghatározásához; pontatlan ténymegállapításokhoz vezetett volna, ha valamennyi exportált típust megpróbáltak volna az indiai exportáló gyártó által gyártott, nagyon hasonló típusokkal párosítani. Ezen az alapon helyénvaló a dömping mértékét azon exportügyletek százalékaként kifejezni, amelyeket a dömping kiszámításához használtak - ez a következtetés minden exportált típusra nézve reprezentatívnak tekinthető. Ugyanezt a módszert alkalmazták a többi exportáló gyártó dömpingkülönbözetének kiszámításakor.
3. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(110)
A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelzettek szerint a Bizottság újraértékelte az uniós gazdasági ágazat definícióját annak érdekében, hogy figyelembe vegye a Vitarendező Testület jelentéseinek ajánlásait, miszerint az EU a WTO dömpingellenes megállapodásának 4.1. cikkével összeegyeztethetetlen módon járt el, amikor az uniós gazdasági ágazat definíciójából kizárta azokat a gyártókat, akik nem akartak részt venni a mintavételben, és azzal, hogy az alaprendelet 4.1. cikkében előírt 25 %-os küszöb véleménye szerint automatikusan az érintett termék teljes uniós termelésének „jelentős részét” képviselte. A Fellebbezési Testület 2011. július 15-én közzétett jelentésének (430) bekezdésében elismeri, hogy „a kötőelem-ágazat szétaprózottsága azonban lehetővé tehetett egy ilyen alacsony arányt, a további információ megszerzésének lehetetlensége miatt, feltéve, hogy a folyamat, amellyel a Bizottság meghatározta a gazdasági ágazatot, nem idézi elő a lényeges torzulás kockázatát. […] azáltal, hogy a belföldi gazdasági ágazat definícióját azokra a gyártókra korlátozza, akik hajlandók részt venni a mintavételben, a Bizottság olyan gyártókat zárt ki, akik releváns információval szolgáltak.” (a kiemelés utólagos). Most ezeket a gyártókat veszik bele az uniós gazdasági ágazat definíciójába.
(111)
Az eredeti vizsgálatban kiderült, hogy a mintavételben résztvevő, és az eredeti vizsgálatban teljes mértékben együttműködő uniós gyártók termelése az érintett termék uniós össztermelésének 27 %-át képviselte. Ezért úgy tekintették, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot e vállalatok alkotják.
(112)
A Vitarendező Testület jelentéseinek következtetései, és valamennyi olyan uniós gyártótól beérkező érvényes jelentkezések alapján, amelyek az egyes Kínai Népköztársaságból származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés (8) (6) bekezdése b) pontjának i. alpontjában megadott határidőn belül jelentkeztek, és tekintet nélkül arra, hogy jelezték-e, hogy készek részt venni a mintavételben, a Bizottság újra kiszámította, hogy az uniós gazdasági ágazat valójában az érintett termék 2006-os uniós össztermelésének 36,3 %-át képviselte.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat definíciójának felülvizsgálatát követően a Bizottság értékelte, hogy a WTO dömpingellenes megállapodás 4.1. cikke értelmében a gazdasági ágazatban gyártott kötőelemek százaléka a becsült össztermelés jelentős részét képviselte-e.
(114)
Amint a végleges rendelet (112) preambulumbekezdésében is szerepel, a vizsgálat szerint a hasonló termék előállításával számos uniós gyártó, a becslések szerint több mint 300 kis- és középvállalkozás (kkv), de néhány nagyobb vállalkozás is foglalkozik. Az eredeti vizsgálat megindításának idején a Bizottság kapcsolatba lépett valamennyi ilyen ismert gyártóval, és felkérte őket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és adjanak meg bizonyos információkat működésükkel kapcsolatban. Sem az eredeti vizsgálat megindítása idején közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítésben, sem a megindítás napján minden ismert uniós gyártónak elküldött kísérőlevélben nem történt utalás arra a tényre, hogy az együttműködni nem kívánó uniós gyártók által benyújtott információkat nem fogják figyelembe venni.
(115)
Amint ez már említésre került, a legtöbb uniós kötőelem-gyártó kis-, vagy mikrovállalkozás (családi vállalkozások), amelyeknek jellemzően korlátozottak a pénzügyi és emberi erőforrásai, nem tagjai olyan tagállami vagy uniós egyesületeknek, amelyek a vizsgálat során képviselhetnék őket, és a kkv-kre jellemző módon nem rendelkeznek elegendő forrással ahhoz, hogy kereskedelmi ügyekben jártas ügyvédeket és könyvelőket foglalkoztassanak. Az ilyen vizsgálatok során a kisvállalatoknak igen sokat jelent saját bizalmas adataik védelme is, ez létfontosságú számukra. Mindazonáltal igen sok gyártó jelentkezett (összesen 63 uniós gyártó), és adta meg a szükséges információkat. Meg kell említeni, hogy ezek a gyártók kis-és középvállalkozások és nagyobb vállalatok voltak, az egész Európai Unió területéről. A fentiek fényében és ennek az ügynek a konkrét körülményeire való tekintettel, ezek a gyártók, akik az érintett termék uniós össztermelésének 36,3 %-át képviselik, tekinthetők úgy, mint a teljes uniós gazdasági ágazatnak a jelentős része, a WTO dömpingellenes megállapodás 4.1. cikkének megfelelően. Emellett - amint az már említésre került - mivel a vizsgálat megindításakor a legnagyobb uniós gyártók az eredeti eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek, az eredeti vizsgálat mintájában szereplő vállalatok reprezentatívnak tekinthetők, még az után is, hogy az uniós gazdasági ágazat meghatározásába további 18 uniós gyártó is bekerült.
(116)
A kínai kereskedelmi kamara kijelentette, hogy a Bizottság nem teheti meg, hogy csak olyan uniós gyártóktól beérkező adatokat használ fel, akik a (112) preambulumbekezdésben említett határidőn belül jelentkeztek, mivel egyes uniós gyártók szándékosan dönthettek úgy, hogy nem jelentkeznek, mivel nem akartak részt venni a mintavételben, és tudták, hogy válaszaikat emiatt nem veszik majd figyelembe. A kínai exportálók arra kérték a Bizottságot, hogy „kezdje el újra az egész kiválasztási folyamatot, és lépjen kapcsolatba valamennyi uniós gyártóval, annak megemlítése nélkül, hogy a gyártóknak készen kell állniuk a mintavételben való részvételre” (9). A fentiek fényében azonban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem kell újra megnyitni a végső minta kiválasztásának folyamatát, mivel a legnagyobb ismert uniós gyártók már a megindítás szakaszában jelentkeztek. A tájékoztatót követően a kínai kereskedelmi kamara megismételte, hogy nem zárható ki, hogy nagyszámú gyártó azért nem válaszolt a kérdőívre, „mert pontosan tudta, hogy amennyiben nem hajlandó részt venni a mintavételben, az automatikusan a belföldi gazdasági ágazatból való kizárását eredményezné.” Meg kell említeni, hogy az eredeti vizsgálat alatt ugyanezeket az érveket hozták fel azok a kínai exportáló gyártók és európai importőrök, akik a keresetindítási jog ellen érveltek. A végleges rendelet (26) preambulumbekezdése szerint a Bizottság az eljárás kezdeményezését követően jelentős számú uniós gyártóval lépett kapcsolatba, de csak néhányan válaszoltak. Meg kell jegyezni, hogy nem történt utalás a végső mintába való lehetséges felvételükre vonatkozóan. Valójában az uniós gyártóknak a végső mintába való lehetséges felvételük nem függött össze azzal a döntésükkel, hogy az eljárás során jelentkeznek-e, mivel a döntésüket a (115) preambulumbekezdésben kiemeltektől eltérő tényezők befolyásolták. Ezért a Bizottság a neki címzett kérelmet, miszerint ismét végezzen kárfelmérést, elutasította.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(117)
A jelentéseket követően az eredeti vizsgálatban szereplő kárral kapcsolatos megállapításokat újra vizsgálták a (114) preambulumbekezdésnek megfelelően meghatározott uniós gazdasági ágazat szintjén, a termelés, a termeléskapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítések, az egységárak, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenység trendjeivel kapcsolatosan, azaz a mintavételben szereplő hat gyártóról és az uniós gazdasági ágazatba jelenleg belefoglalt további 57 gyártóról összegyűjtött információból. A mintavételben szereplő uniós gazdasági ágazatban megismert egyéb kártényezőket illetően, mivel az árukészletre, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra (cash flow), a beruházásokra, a beruházások megtérülésére, a tőke- és befektetés-bevonási képességre és a bérekre vonatkozó információk a mintában szereplő hat uniós gyártó által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokból származnak, a megállapításokat a felülvizsgálat alátámasztja.
4.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(118)
A rendelkezésre álló információ alapján (lásd a (112) preambulumbekezdést) az uniós gazdasági ágazat termelésre, termelési kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó adatai a következők:
A teljes uniós gazdasági ágazat
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
A termelés volumene (tonna)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Termelési kapacitás (tonna)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Kapacitáskihasználás (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
A 2004 és a vizsgálati időszak közötti jelentős, 29 %-os keresletnövekedés ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene a figyelembe vett időszak során végig ingadozott; a vizsgálati időszakban 9 %-kal volt magasabb a 2003-as értéknél az eredeti vizsgálat alatti 6 %-kal szemben, azaz még így is jelentősen alacsonyabb a 29 %-os keresetnövekedésnél.
(120)
A termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás tekintetében az eredeti vizsgálat következtetéseit, jóllehet különböző adatsorokat használva, megerősítették (lásd a végleges rendelet (130)-(133) preambulumbekezdéseit.
4.2. Értékesítés, piaci részesedés, növekedés és átlagos egységárak az Unióban
(121)
Az alábbi számok a rendelkezésre álló teljes információ (mennyiség és érték) alapján az uniós gazdasági ágazatnak az Unión belüli, független fogyasztók számára történt értékesítéseit mutatják:
A teljes uniós gazdasági ágazat
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat értékesítései az Unióban (1 000 EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Az uniós gazdasági ágazat értékesítései az Unióban (tonna)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai az Unióban (EUR/tonna)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)
N.A.
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
N.A.
100
96
86
80
(122)
A fenti táblázatban szereplő felülvizsgált adatok megerősítik a végleges rendelet (137)-(140) preambulumbekezdésében leírt megállapításokat, abban a tekintetben, hogy a károkozási tendenciák megerősítést nyertek. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségei a figyelembe vett időszak alatt 14 %-kal nőttek az eredeti vizsgálatban szereplő 12 % helyett, és értékben 30 %-kal, a megadott 21 % helyett. Valójában a tendenciák nagyon hasonlóak az eredeti vizsgálatban szereplő tendenciákhoz. Az értékesítési volumen esése 2004 és 2005 között megerősíti a végleges rendelet (139) preambulumbekezdésében említett következtetést, miszerint az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni az uniós fogyasztás növekedését, következésképpen az uniós gyártók piaci részesedése 20 %-kal kevesebb mint három év alatt.
4.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(123)
Az uniós gazdasági ágazatban a következőképpen alakult a foglalkoztatás és a termelékenység:
A teljes uniós gazdasági ágazat
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4. A károkozásra vonatkozó következtetések
(124)
A fentiek fényében a végleges rendelet (153)-(161) preambulumbekezdésében említett következtetések megerősítést nyertek.
5. A dömpingelt import mennyisége
(125)
Amint az eljárás megindításáról szóló értesítésben is szerepel, a Bizottság figyelembe vette a Vitarendező Testület jelentéseinek következtetéseit, amelyek szerint az EU eljárása nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 3.1. és 3.2. cikkével a dömpingelt behozatal mennyisége tekintetében a kötőelemekre vonatkozó eredeti vizsgálatban.
(126)
Következésképpen a Bizottság az okozott kárra vonatkozó értékelését újravizsgálta annak fényében, hogy kiderült, egyes exportáló gyártók nem dömpingeltek a vizsgálati időszak alatt. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban két kínai exportáló gyártó nem dömpingelt. A fenti (105) preambulumbekezdésben említettek szerint további egy exportáló gyártóról derült ki, hogy a felülvizsgálat alatt nem dömpingelt. E három exportáló gyártó összes behozatalának mennyisége a vizsgálatai időszak alatt az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező teljes behozatalának csupán 0,01 % és 0,40 % közötti részét tette ki. A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal alakulására vonatkozó kárelemzés, amelyet a dömpingelt behozatalok mennyisége alapján a nem dömpingelt behozatalok levonásával végeztek, nem mutat jelentős változást a végleges rendelet (121) preambulumbekezdésében leírt tendenciákhoz képest.
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
A Kínából származó behozatal mennyisége (tonna)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
A Kínai Népköztársaság piaci részesedése
N.A.
17 %
22 %
23 %
25 %
Forrás: Eurostat.
6. Okozati összefüggés - Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(127)
Amint az eljárás megindításáról szóló értesítésben is szerepel, a Bizottság újraértékelte okozati elemzését, hogy figyelembe vegye a jelentések következtetéseit, melyek szerint az EU eljárása nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 3.1. és 3.5. cikkeivel, mivel az EUROSTAT által szolgáltatott általános exportstatisztikát vette figyelembe, és nem az uniós gazdasági ágazat külön exportteljesítményét.
(128)
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének elemzése a végleges rendelet (175) preambulumbekezdésében található. Kiderült, hogy a harmadik országokba irányuló export 2006-ban a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi termelésének csak 11 %-át tette ki. Amint azonban a Vitarendező Testület jelentéseiben is hangsúlyozták, az uniós gyártók összes exportjára vonatkozó adatok az Eurostat adataira épültek, és nem az uniós gazdasági ágazat exportjaira. A Vitarendező Testület jelentéseit követően a Bizottság újraértékelte okozati elemzését, megvizsgálta, hogy vajon az újonnan meghatározott uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye tényezőként szerepelhetett-e az ért kár tekintetében. Kiderült, hogy a vizsgálati időszakban a harmadik országokba irányuló export az újonnan meghatározott uniós gazdasági ágazat hasonlótermék-gyártásának csak 3,7 %-át képviselte, és nem 11 %-át, amint az a végleges rendelet (175) preambulumbekezdésében szerepel. 2003 és a vizsgálati időszak között ezek az kivitelek körülbelül 4 %-kal növekedtek. Emellett az export árai az uniós piacon érvényes eladási áraknál folyamatosan lényegesen magasabbak voltak.
A teljes uniós gazdasági ágazat
2003
2004
2005
2006
Vizsgálati időszak
A világ többi részébe irányuló uniós export a figyelembe vett időszakban (tonna)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
A világ többi részébe irányuló uniós export a figyelembe vett időszakban (1 000 EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Egységár (EUR/tonna)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Megállapítható, hogy a harmadik országokba irányuló uniós export nem járult hozzá az Unió gazdasági ágazata által elszenvedett kárhoz. Továbbá a végleges rendelet (184) preambulumbekezdésében olvasható végső következtetés, miszerint a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatalok az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak, megerősítést nyert.
7. A bizalmas információk kezelése
(130)
Amint az eljárás megindításáról szóló értesítésben is szerepel, a Bizottság felvállalta, hogy újraértékeli a jelentések döntésein alapuló következtetéseket, melyek szerint az EU eljárása nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.5. és 6.5.1. cikkeivel a bizalmas információk kezelése tekintetében.
(131)
A jelentések nyomán a Bizottság felkérte a két érintett uniós gyártót, hogy nyilatkozzanak arról, miért nem készülhetett nyilvánosságra hozható összefoglaló a bizalmas információkról. A két gyártó további információt szolgáltatott nem bizalmas módon, illetve amennyiben valamilyen információt nem lehetett összefoglalni, megmagyarázták ennek okát. Az e gyártók által biztosított információt minden érdekelt félnek elküldték. Egy uniós importőröket képviselő szövetség kijelentette, hogy a két uniós gyártó által szolgáltatott információ érthetetlen volt, és nem tette lehetővé az EUROSTAT-on mindenki számára hozzáférhető adatok keresztellenőrzését. Erre az érvelésre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy mivel e két gyártó által szolgáltatott információ vállalatspecifikus, nem valószínű, hogy léteznek olyan közforrások, amelyek lehetővé tennék a keresztellenőrzést.
(132)
A kínai kereskedelmi kamara és az Európai Forgalmazók Szövetsége (EFDA) azt állította, hogy a szolgáltatott kiegészítő információ hiányos volt, mivel a 22., 23. és 32-34. táblázatok egyes elemei hiányoztak, ezért eltérnek attól, ahogy a Vitarendező Testület megállapításait alkalmazni kellett volna. Ezen újabb, nem titkos információ közzétételét követően nem érkeztek más észrevételek. Mivel a 32-34. táblázatok az érintett vállalat eladásainak és költségeinek részleteit tartalmazzák, ezt az információt, mely természeténél fogva bizalmas, összefoglalták, hogy tartalmát tekintve némi információt nyújtsanak anélkül, hogy bizalmas információkat hoztak volna nyilvánosságra. A többi információt, amit a 22. (a szállított nyersanyagok típusai és a vásárolt nyersanyag mennyisége), és a 23. táblázatból (az adózás előtti átlagos haszonkulcsnak csak az indexált számadatait adták meg, nincsenek külön adatok az EU-n belüli és kívüli eladásokról) hiányoltak, az érintett uniós vállalat újra benyújtotta az információ jobb megértése érdekében, és a választ bevitték az érdekelt felek számára az irathoz adott, megtekinthető jegyzékbe. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az ügyben a jelentések ajánlásai teljes mértékben teljesültek.
(133)
Ezen felül az EFDA azt állította, hogy az uniós gyártó által benyújtott 24. táblázatból nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy ez a vállalat jelentős kárt szenvedett, mivel a nyereség, a hasznosítás és a teljesítmény tekintetében fokozatos növekedést mutatott. A Bizottság azonban újra felmérte az okozott kárt, a mintavételbe vett hat uniós gyártó adatait is felhasználva, és arra a következtetésre jutott, hogy a gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amint azt a fenti (124) preambulumbekezdésben is megerősítette. Az állítás ezért megalapozatlan.
(134)
Végül, amint az eljárás megindításáról szóló értesítés 6. pontjában is említésre került, a WTO dömpingellenes megállapodás 6.5. és 6.5.1. cikkével kapcsolatos, a bizalmas információ kezelésére vonatkozó megállapítást követően, 2012. május 30-án a Bizottság közzétette a kötőelemek uniós termelésére vonatkozó eredetileg bemutatott Eurostat adatokat.
8. Egyéb ajánlások és határozatok
(135)
Amint az eljárás megindításáról szóló értesítésben említésre került, a Bizottság mérlegelni kívánja a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban érintett azon felek észrevételeit, akiket állításuk szerint a piacgazdasági elbánással vagy a Vitarendező Testület bármely egyéb ajánlásával vagy határozatával összefüggésben hátrányosan érintett a megállapítások ismertetése. A Bizottság a Vitarendező Testület jelentéseinek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésére vonatkozó ajánlásai szerint egy vállalatnak egyéni elbánást biztosított.
F. KÖZZÉTÉTEL
(136)
A fent említett megállapításokról valamennyi felet tájékoztatták. Határidőt is megállapítottak számukra, melyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. A nyilvánosságra hozatalt követően számos észrevétel érkezett.
(137)
A fentiekből következik, hogy a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, és a Bulten Fasteners China behozatalára 0 %-os vámot kell kivetni.
G. KÖVETKEZTETÉS
(138)
A fenti felülvizsgálat alapján megállapítható, hogy az eredeti vizsgálatban megállapított kárt okozó dömping megerősítést nyert. A Vitarendező Testület jelentéseinek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésére vonatkozó ajánlásainak megfelelően azonban egy vállalatnak egyéni elbánást biztosítottak. Ezért a végleges rendelet 1. cikke (2) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell. Ugyanezt a cikket abban a tekintetben is módosítani kell, hogy a végleges rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében felsorolt vállalatok tekintetében kiszámított felülvizsgált dömpingellenes vámokat az alábbiak szerint vegye figyelembe:
Kínai exportáló gyártó
Dömpingkülönbözet
Kár-különbözet
Végleges intézkedések
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory és Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Minden más vállalat
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
A 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámokat tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:
„Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Sanghaj
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory és Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking
0,0 %
A997
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
54,1 %
A928
Minden más vállalat
74,1 %
A999”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxemburgban, 2012. október 4-én.